Ertsforekomster i Søndhordland og paa Karmøen. 253 



stykke kan forfølges 10 Mefer i Dagen efter Strøgretningen. 

 Brudstykket, der i Gesænkets Side ao^itaar med en Meter» 

 Mægtighed, fører Kobberkis og Svovlki'S I Ge^ænkei, der er 

 3 Meter dybt, skal Kobberki^en være aftaget, og Arbeidet af 

 denne Grund være indstjllet. Kobberkisen ledsages a f Mine- 

 ralet Hisingerit. 



Alfsvaags Gruber. 

 Paa Gaarden Alfsvaags Udmark finde» flere Kobberan- 

 visninger. Ved Gruben optrseder Skifer og Gabbro, saa man 

 kan opfatte Forboldet, enten «ora om Skiferne vare gjeunem- 

 satte af mange og mægtige Gabbrogange, eller som om 

 Gabbroen førte mange og j^Jore Brudstykker af Skifer Da 

 Gabbro er den almindelige Bergart i Omegnen er den sidste 

 Betragtningsmaade maaske rigtig^t. Skiferne føre Ertse med 

 Kvarts, Kobberkisj Magnetkis og Svovlki«. De med Ertse 

 impregnerede Skifere tegne sig i Dagen som rustfarvede 

 Baand. Forsøgsarbeider ere gjorte paa 4 Steder her i Ud- 

 marken. Gruberne stode fulde af Vand og vare saaledes 

 utilgjængelige. 



Halderaker Skjærp ^Fig 19) 

 ligger 15 til 20 Skridt fra Havet et kort Stykke NO for 

 Halderaker Gaard. En Gabbrogang gjennemsætter her Ski- 

 feren, der er uden gode Lag. Gabbrogangen er omtrent 4 

 Meter mægtig og fører i Midten 2 Skiferbaand af ringe Mæg- 

 tighed. Disse Skiferbaand saavel soni selve Gabbrogangen 

 føre hi^t og her Kobberkis, Magnetkis og Svovlkia. 



Fylkesnæs Skjærp (Fig. 15). 



I en Gabbroknaus af omtrent 10 Meters Høide over 

 Havet forekommer et Skiferbrud stykke af 1^ Meteri^ Mægtig 

 hed. Dette Skiferstykke, der efter Strøget kan forfølges tvert 

 igjennom Gabbrokuppon, en Strækning af 160 Skridr, fører 



