Ertsforekomster i Søndhordland og paa Karmøen. 267 



omkring 1 Meters Mægtighed; men her viste sig kun kis- 

 sprengte Lag intet sammenhængende Leie. 



Disse Exempler er nok til at vise, at der kan være 

 ikke lidet Erts paa Dybet, om der end er lidet i Dagen. 

 Valaheiens Grube havde megen Erts i Dagen, Leiet gik ud 

 her med stor Mægtighed, men det blev endnu mægtigere 

 paa Dybet. 



Men ligesaa vist, som et ubetydeligt Leie i Dagen kan 

 blive mægtigere paa Dybet, ligesaa vist er det, at det igjen 

 kan aftage Jeg vil her ikke tale om en Forekomst som 

 Guldberg, hvor Eierne ansaa Gruben for uudtømmelig det 

 ene Aar, og hvor der det næste ikke fand tes Erts Et Blik 

 paa Profilet gjennem Gravdals Ertsleie (Fig. 1) vil vi»e, 

 hvilken Forandring et saadant Leie er underkastet. Ved 

 Viksnæs var der ikke lidet Erts i Dagen. Hvor mægtigt 

 det her var, kan jeg ikke sige, da her er overbygget i Dagen ; 

 men saa meget er vist, at det var betydeligt mægtigere 

 i 20 Meters Dyb, og nu er det atter aftaget. Hvorledes 

 Leiestederne forholde sig paa et meget stort Dyb, ved man 

 ikke endnu, thi alle disse Gruber ere unge og lidet under- 

 søgte; men jeg mener, at de paa Dybet kunne som i Dagen 

 udkile sig fuldstændigt, kun fortsættende gjennem kissprengté 

 Skifere, som Ækvivalent for det udgaaede Leie, for saa atter 

 maaske at begynde igjen med større eller mindre tiltagende 

 Mægtighed, eller ganske blive borte. Hvad jeg tidligere hai 

 berettet om Fjeldbygningen paa Varaldsøen og i Ølve Sogü 

 taler jo for dette. Som det vil erindres, indtager Kisen 

 her en nogenlunde bestemt Plads i BergarternesRækkefølge; 

 men det er langt fra, at der gaar et sammenhængende Leie 

 i ea be&temt Høide i Lerskiferformationen*, der er ingen 

 Grund til ikke at antage. at Leierne forholde sig paa Dybet 

 nogenlunde som i Strøgretningen ; ligesom de her paa et 



