268 Amund Helland. 



Sted have stor Mægtighed og efterhaanden kile sig ud til 

 begge Sider og saa fortsætte gjennem rustfarvede Baaud, 

 saaledes forholde de sig ogsaa paa Dybet. Men de kunne 

 maaske fortsætte meget langt paa Dybet, saa at man prak- 

 tisk talt ikke faar iagttage Udkilningen af Leiet, men man 

 maa til enhver Tid være forberedt paa den. Bemærkes 

 maa det dog, at flere af de mest bearbeidede Leier have 

 større udstrækning efter Faldlinien end efter Strøget. 

 En fuldstændig Forsviuden af Ertsen er mig kun bekjendt 

 Ira Guldberg. Ertsleierne paa Varaldsøen, og i Ølve Sogn 

 eller deres Ækvivalenter Fahlbaandene skulle, som det vil 

 indsees af Profilet paa Varaldsøen. og af hvad jeg har ud- 

 viklet om Egnens geologiske Bygning overhovedet, paa et 

 Dyb . der sandsynligvis aldrig vil naaes af Bergbygningen, 

 okifte Fald og gaa ud i Dagen, saa at man kunde betragte 

 f. Ex. Dyraasens Leie. der falder mod SO, som Representant for 

 Kristiansgaves Gruber, der falde mod NV. 



Disse Leiers Oprindelse er dunkel som saa mange Erts- 

 leiesteders. Man kan ikke antage en forskjellig Dannelses- 

 maade for de forskjellige Leiesteder; thi de tilhøre et 

 udmærket Ertsdrag, tindes i samme vel udprægede Formation 

 og have meget tilfælles. Jeg taler her naturligvis om Lei- 

 erne, ikke om de Forekomster, som jeg har kaldet Con- 

 takt — eller isoleret staaende Forekomster. 



Jeg skal paapege flere Forhold, hvortil der maa tåges 

 Hensyn, naar man skulde tænke paa at ville komme til at 

 forståa disse Leiesteders Oprindelse. 



1. Leiestederne i Ølve og paa Varaldsøen ere knyttede 

 til en bestemt geologisk Horizont over Kalkstenene 



2. Man træffer i Ølve og paa Varaldsøen Kisleier over 



