Ertsforekomster i Søndhordland og paa Karmøen. 269 



Kalkstenen paa begge Sider af Lerskiferf or mation ens 

 store Bøining. 

 3 Faa denne Strækning har jeg ikke truffet nogen Af- 

 vigelse hos Leiestederne fra de omgivende Bergarters 

 Skiktning, og hos de andre Forekomster har Afvigelsen 

 været en særegen Undtagelse (Orten ved Kulleseid - 

 kanalen, tildels Guldberg. > 



4. De i Guldbergs Gruber forekommende Nyrer ligge al- 

 deles isoleret. Der existerer ingen sammenhængende 

 Forbindelse mellem Kismasserne indbyrdes, ei heller 

 gaar der fra Kisen smalle Leier eller Ga nge paa 

 Dybet, saa at de ved disse kunne være satte i For- 

 bindelse med andre Kismasser 



5. Fra Leiernes udkilede Ender i Dagen fortsætter der 

 Lag impregnerede med Kis i meget lange Strækninger, 

 mere eller mindre sammenhængende 



6. Ved Guldberg Gruber og flere Steder i Formationen 

 optræder Alunskifer, og Kisen i Rostnæs og omlig- 

 gende Gruber har et kulholdigt Overdrag, saa at Kisen 

 holder indtil 2.6 pCt Kul. 



7. Den omgivende skiktede Lerskifer med Kalkstenene 

 maa ansees som et i'rodukt af Hav våndet. 



8. I det Hængende a f Ertslei' rne forekommer ved flere 

 Gruber Kvartsit. (Gravdal. Valaheien, Viksnæs og 

 Hinderaker) 



A f disse Forhold kunde da denne Formations Historie 

 blive denne: Efter at de nu under Kalkstenen og over 

 Grund tjeldet liggende Skifere mekauisk vare afsatte af Hav- 

 våndet, 'ovgyndte Udfældning af Kalkesteneu, Da denne 

 var færdig, afsattes atter en Tid lang Materiale til Skiferne- 

 Derpaa optraadte i store Masser animalske eller vegita- 

 bilske Organismer, hvoraf vi nu. da de ikke vare skikkede 



