272 Amund Helland. 



ved en Theori ora Ertsleiesteder^ Dannelse Ikke mange Alen 

 fra Viksnæs Ertsleiested forekommer Gabbro. Denne skulde 

 ikke have noget med Ertsens Oprindelse a^t giøre? Imod 

 enhver Dannelse af Mineralkilder under TÛ5g,Jer svare 

 til de vulkanske Eftervirkninger, tale mange FjarÜbld; saa- 

 ledes Afhængig)ieden af Skifernes Lagning, isolerede Nyrer 

 som i Guldberg. de mange kissprengte Baand i Kisleiernes 

 Fortsættelse. Mangelen paa de Mineralier, man pleier at 

 træffe paa Gangspalterne o. s. v De samme Forhold tale 

 ogsaa imod en Sublimation paa Sprækker, og paa en lige- 

 frem eruptiv Dannelse er ikke at tænke, endog om man 

 vilde tage sig den Frihed ganske at se boi t fra Kispns 

 Sammensætning. 



Ved Lindvig ved Sørfjorden udenfor Ertsdraget fore- 

 kommer et Svovlkisleie, der forholder sig som de alminde 

 lige i Ertsdraget. men det forekommer i graa Gneis i Grund- 

 jeldet Her er det neppe Organismerne . der have udfældt 

 Kisen. Rigtignok ytrer Bischof sig omtrent saaledes i første 

 Udgave af sin „Lehrbuch der chemischen und physikalischen 

 Geologie:" ^Jeg har paavist Tilstedeværelsen af svovlsure 

 Akalier i de krystalliske Bergarter. Hvor de rindende 

 Vande trænge ned. føre de altid organisk Substans, og en- 

 hver Sten indeholder Jernoxyd og Jernoxydul . saa vi ikke 

 mangle Materialier til Dannelsen af Svovlkis." Skjønt jeg 

 ikke tør benægte Muligheden af , at Svovlkis hist og her, 

 hvor Forholdene have været gunstige , dannes paa den her 

 antydede Maade, saa forekommer en saadan Theori mig 

 dristig, vild, og hvad dor er endnu værre, i høieste Grad 

 usandsynlig. naar den almindeliggjøres, og jeg tør ikke an- 

 vende den paa et Leie midt i Gneisen, paa sine Steder over 

 3 Meter mægtigt. Forekomsten af Svovlkisen her i Grund- 

 Qeldet beviser imielertid intet om Forekomsten i den silu- 



