302 L. J. Igelström. 



andra jernproducerande provinserna inom Sverige hysa jern- 

 malms depositionerna jemnførelsesvis spridda öfver større 

 ytor. Hvilken trakt af Sverige frambringar på 4^ qvadrat- 

 mils yta 2 millioner centner jernmalm? Ingen skulle kunna 

 det, om ei möjligen Grangardes socken, med det betydliga 

 Grängesberg, såvida detta nemlig kommer i stärkt be- 

 driit, — eller Gellivara, men detta ligger för långt nord- 

 ligt att med nuvarande kommunikationer komma ifråga. 



Wermland, bekant såsom jernproducerande provins, inne- 

 håller således blott en ganska ringa areal, från hvilken 

 jernet hämtas, ty hela provinsen utgår 154 qvadratmil, och 

 utom den lilla bergslagen tinnas ej några jernmalmer, åt- 

 minstone ej några brytvärda. Om man närmare efterser 

 orsaken till detta förhållande , det neml. att det är blott ett 

 litet hörn af provinsen som förer så betydliga jerntillgångar, 

 under det att den stora andra delen är nästan fullkomligt 

 ofyndig, så skall man finna att förenämnde lilla del samman- 

 hänger med det öfriga stora s. k. svenska malmbältet, eller 

 malmrevieret, hvilket, som bekant torde vara, sträcker sig 

 allt från Wermland till Falun, Nora, Linde, Westmanland, osv. 



Det land, som det stora svenska malmbältet upptager, 

 ligger väl temmeligen högt, jemnfördt med hafvet: icke i 

 Sveriges låglands- utan i dess bergs- eller mest kupe- 

 rade trakter, men det intager ändå icke de högsta delarne 

 af detta land, utan smyger sig fast heldre i de lägre: på 

 hufvuddalernes bottnar och på sidonia af de stora bergs- 

 kedjorna till nämnda dalbottnar. Wermland är nemHg, sum 

 bekant, ett af höga berg och bergskedjor uppfyldt land, men 

 den malmförande delen deraf, Filipstads bergslag, ligger 

 jernförelsesvis lågt: på bottnen al de stora dalarne som bil- 

 das af sjön Yngens, Långbans, DaglÖsens och Lersjöns vatten- 

 drag Den stora nialmformationen från Sveriges Öfriga bergs- 



