Öfver Filipstads bergslag. 319 



delar af Riket: sålunda finner man detta vara nära lodrätt 

 i Persbergs-, Nordmarks- och Nykroppa fälten, omkring 

 45" stupande i det lilla Gåsborns fältet, mycket flackt i 

 vestra Wermland och i svenska fjällryggen. Malmdepositen 

 rätta sig fullkomligt härefter, så att man på de respecte- 

 rande ställena har en mer eller mindre lodrätt uppfordring, 

 med derifrån i praktiskt hänseende härflyttande mer eller 

 mindre gynesamraa resultater. I Sverige anser man den lod- 

 räta uppfordringen vara fördelaktigast. 



Orsaken till denna olika stupning borde förklaras. Men. 

 då kommer man först till gneissens bildning: 



I afseende å gneissens bildning finnes det, åtminstone i 

 Sverige, tvenne bevis som synes mig i hög grad tala för den 

 åsigten att den är bildad på våta vägen, och ursprungligen 

 afsatt i horizontela lager. Dessa bevis äro : 



1*^ Nu 11 ab erg. Här finnes en bituminös substans af 

 stenkols sammansättning, och som intimt utblandar gneiss- 

 lagren i betydlig tjocklek. Dessa lager stå nära lodrätt. 



2" Konglomeratet emellan Loka och Elfstorps 

 bruk i Örebro län. Herr bergmästaren A. Sjögren har 

 först observerat detta konglomerat. Det består af större eller 

 mindre afslipade platta hälleflintstycken af storlek från en 

 knytnäfve till ett mindre ägg, sammankittade af ett skiffer- 

 likt cement; de flata inlägrade styckena stå på hög kant, 

 så att tydligen kan ses att dessa konglomeratlager ursprung- 

 ligen varit horizontela. Nämnde lager stå i sammanhang 

 med de hälleflintschichter, som öster om, in i Grythytte 

 socken af Örebro län, omsluta jernmalmer. 



De nordiska malmförande bergarterna, med deri inne- 

 slutna malmlager, anser jag således vara af samtidig bild- 

 ning och ursprungligen horizontelt afsatta, på våta vägen, 



