Om Trondhjems stifts geologi. B 



Hitterens og Urlandets konglomerat og sandsten. 



Paa opsejlingen gjennem Trondhjemsleden sees tilhøire 

 Vestranden, derimod konglomerat- og sandstenrækken til- 

 venstre i Smølen, Hitteren med Ædø, Lexen, Garten o. fl. 

 tilsidst i Ørlandet. B. M. Keilhau har allerede erkjendt 

 denne lagrække som et „sandstens- og konglomeratfeit i 

 Trondhjemsleden" (Gæa norvegica s. 446), 



Hitterens sandsten er grøn, med små lyse glimm erskjæl. 

 Også lersten, nogle fod mægtig lerskifer samt en sparagmit- 

 sandsten (K. Hauan) betegnet ved korn af glaskvarts og 

 feldspat er seet mellem dens lag, derhos rød lerskifer. 



Hitterens og Ædøs konglomerat indeholder mange knol- 

 ler. Om disses betydning ligeoverfor omvandlingsteorierne 

 se tilbageblikket tilsidst Her sees rød granit som Vestran- 

 dens, grøn lersten, sparagmitsandsten , grøn sandsten og ler- 

 sandsten, rød hornsten eller jaspis, hårde grønne skifer, 

 lys marmor, lerholdig kalksten altsammen i umiskj endelige 

 brudstykker, og hyppigt; derhos også andre mere uvisse: 

 gabbro? grønsten? sjelden blåkvarts (Ørlandet). 



Konglomeratlagene, som indeholde disse knoller, vexle 

 med sandstene, Smølens herhen hørende lag er lersten og 

 lersandsten. Slibesten er nævnt fra Nypfjeld (Østeråt) og 

 Juledagene. 



På Hitteren og Smølen sees denne række af brudstykke- 

 lag gjennemsat af en sort og hvid, jævnt kornet syenit. Den 

 indeholder på sin side også brudstykker af sparagnitsand- 

 sten — og ved randen findes en grændse-brekcie mellem begge. 

 På den lille ø Terningen i Trondhjemsleden sees skifer 

 med kvartskorn , faldende fra landsiden og hvilende over 

 grundfjeld. Også på Hitteren falde lagene nærmest syeniten 

 fra denne, som har brudt igjennem. 



Den udstikkende odde af Ørlandet fremviser Bejans 



1* 



