Om Trondhjems stifts geologi. 9 



merskifer, tildels indsprengt med magnetkis og vitrioliserende, 

 samt grønne skifer o. s. v. alt af Trondhjemsfeltets almin- 

 delige typus. 



Denne del af Trondhjemsfeltet ligger tydeligt over grund- 

 fjeldet, og profilet, som kan følges fra lag til lag på hele 

 strækningen, er i det hele oplysende og lærerigt. Når man 

 tidligere her ikke har villet se nogen anden grændse end 

 sådan, der skulde være ^forbundet ved overgange", da er 

 det, fordi man ikke har fulgt profilet. 



Men en del af de mange mellem granitdragene indklemte 

 skiferfelt tilhører vistnok også Trondhjemsskifernes og ler- 

 sandstenens afdelinger, ledsages nemlig af stærke kalkstens- 

 drag, der kun synes at have hjem i disse. Uden fossiler 

 bliver det imidlertid misligt i ethvert tilfælde at forsøge på 

 at henføre alle disse udstykkede dele til den sande plads. 



hidgdende flige af Trondhjems skifer en i Vestranden, 



Gjennem Rissen forbi Reinskloster og V.siden af Botten- 

 vand stryger lag, der adskille sig fra grundfjeldet og må til- 

 høre Trondhjemsfeltet. Forbindelsen med dette kan også 

 forfølges. Lagene ere stærkt sammenpressede, stå lodrette, 

 synes ikke at indtage betydelig bredde. 



Ved Bottenvand findes mægtig marmor ledsaget af jas- 

 pisagtig rød og grøn skifer. Disse lag stikke ud i næsset 

 Hvidhyllen. Kalken har en bredde af 100-150' (Hauan). 

 Længer oppe i dalen sees fortsættelsen af de samme mar- 

 morlag ledsaget af grøn skifer, rødlig og grå kvartsit. I 

 retning mod Værafjord findes disse samme lag igjen ved 

 Meltingvand. Kalkdraget står langs nordsiden af våndet. 

 Skjønt foldede grønne skifer og kvartslag ligge over de fladt 

 liggende kalklag, som altså have plads lavt nede i rækken. 

 Skiferne udbrede sig til Mosvigen og Lexvigen med de sæd- 



