18 TL Kjerulf. 



krinitkalksten som nysnævnte i løse småstykker nær rigs- 

 grændsen på Jemtlandsveien n.o. for Sandvigen. Og J. Hør- 

 bye anfører (Nyt mag. f. uaturv. bd. 8 s. 345) ortocerer i 

 blok (gråligblå kalksten) i Kjerringfj eldene og i Stadsbygden. 

 Hørbye anser flytstenene fra sidstnævnte sted at være komne 

 fra Sverige Det turde dog træffe, at man fandt hjemstedet 

 nærmere. Ja, der kan vel nu, siden spor af etagerne 6 — 4 

 ere fundne i Kalstads fossiler, ikke være tvivl om, at også 

 etagen 3 med ortocerkalken vil findes indimellem Trond- 

 hjemsfeltet, som endnu indtil videre må omfatte forskjellige 

 etager, hvilke man ikke har kunnet skille. 

 Det Tiondhjemslce shiferfelt 1866. 



Således nævntes et stort skiferfelt, hvorom man 1866 

 vidste, at det, liggende over sparagmit-kvarts-fjeldet og i 

 tilsyneladende sideordnet stilling til diktyonema skiferne, 

 strækker sig fra Kundans rand i Hamars stift langt ind over 

 Trondhjems stift, hvis egentlige hovedmasse det danner. Der 

 kunde i 1866 ikke være tale om videre deling eller bestem- 

 melse i dette felt, som kun var kjendt løseligt. Det måtte 

 udskilles, da det lå over sparagmit-kvarts-fjeldet, og da det 

 indeholdt kjædekorallen ved Kalstad, kunde det ikke sam- 

 menstilles med diktyonema-skiferen og alunskiferen, hvis nær- 

 meste Endesteder med fossiler, Tunsåsen i Valders og Hul- 

 berget på Vidda, desudenvar meget langt fjernede. Sålænge 

 ikke de oversiluriske lag var udskilte af Trondhjems skiferne, 

 måtte navnet foreløbigt betegne afdelinger tilhørende den 

 kambriske, maske den imdersiluriske og den oversikiriske tid. 



Indenfor Hamar stift, som ijubliceredes med det geolo- 

 giske kart over det søndenfjeldske Norge 1866, var der in- 

 gen opfordring til at foretage nogen indre deling af det Trond- 

 hjemske skiferfelt. Feltet kom tilsyne på karkt kun som en 

 rand fra Vågevand til Vigeltjeld. 



