20 Th. Kjerulf. 



tegnet ved en rand med høiere fjelde (Rundans rand) fra 

 (Kjølen) Yigelen 4500 og Hummelfjeld 4970 med Elgepiggen 

 5150, Elvedals Sølen 6000', Høg Rond (3700 til Jætta 5270'. 



Tioudhjems shifenies ældste a/deling 

 sees omkring Trondhjem, hvor lagrækken vises i flere mindre 

 snit. H. C. Strøm har 1825 erkjendt kloritskiferen som 

 hovedbergart omkring Trondhjem. V for byen hæver sig 

 protogingraniten (som erkjendtes etsteds „østfor Trondhjem" 

 af J. Esmark 1827, skal formodentlig være vest) ved Ilsvi- 

 ken. Gråkallen 2346' består af samme granit. S. for byen 

 hæver sig andre eruptiver, gabbro og grønsten med VasQel- 

 det til de høieste punkter. Også gabbroen erkjendtes af J. Es- 

 mark som norit (Reise til Trondhjem s 54). Hermed har 

 vi allerede et foreløbigt blik på nogle af feltets eiendomme- 

 ligheder. 



Det nærmeste sted, hvor en længere lagfølge med utvivl- 

 somme strater sees, er i linien fra Bakke til Bakkeauuet ø. 

 for byen Grøn kloritholdig skifer, kloritskifer, hornblende- 

 glimmerskifer, sjelden kvartsskifer, også blåkvarts sees i 

 dette profil. 



Proßl ved Trondhjem^ forbi stenbruddene ved Bakke. 



^^^ kvsk 



Ba Ballenvnet B Bakke 



hb glsk hornblcnde-glimmerskifevj: (frøn >kifer med hornblende og glimmer. 



g sk grøn skifer, kr.sk Itjs kv(ir(s.'<kifer. kc hldkrarts med ma.tneijern gnister. 



gr protogingranit. gi gammelt (grtUstens) vegstejishnid. 



I denne linie ligger et gammelt vcgstensbrud. Vegste- 

 nen, væscntlig en klorit-sten, holder sig til grændsen af proto- 

 gingranit. Man får det indtryk, at den er en formedelst proto- 

 gingranitens nærhed forvandlet del af de grønne Trondhjems 

 skifere. Sannne indtryk får man i Opdal. 



