Om Trondhjems stifts geologi. 



25 



På veien ned fra Jerkinhøiden overskrider man Dovres 

 glindsende skifer Under disse sees på nedgangen gjennem 

 Drivas dal n. for Kongsvold hornblendeglimmerskifer og kværn- 

 berg. Men derefter møder i Drivas svælg en grøn, tæt, seig, 

 med kloritskjøler i alle retninger gjennemkrydset masse. 

 Ved Drivstuen sees grundfjeld med opstigende lag af øie- 

 gneis og derunder vakre kvartsskifer. Disse samlede lag 

 synes at bøie ned igjen ved Rise. Derpå kommer i de høie 

 fjelde mellem Rise og Aunet, nemlig i Sisselhø 5182' og 01- 

 menberget grønne skifer som i Guldalens snævring, men la- 

 gene ligge svævende. Under toppen af Sisselhø tagskifer 

 som Stjørdalens. 



Proßl af Drivdalen mellem Aune og Kongsvold. 



Ny Aune 1699' R Rise 1900'. D Drivstuen 2143'. Kg Kongsvold 2850'. 

 gsk grønskifer^ med tagskifer på toppen under Sissethø 5182'. øgn øiegneis. 

 kv kvartsskifer, x seige grønne masser uden lagnng. sk Dovres lerskifer. 



I den steile væg på nordsiden af daldraget mellem Aunet 

 og Stuen sees vertikale lag, sandsten nærmest granitgrænd- 

 sen, grønne skifer længer fra, derpå overskrides Opdals granit. 



Profit fra Aune til Stuen. Profil over Indset iil Navadal. 



A '< . S 



A Ny Aune 1699'. K Kroken. 

 S Ny Stuen 1678'. 

 gr grønsten i Is lersandsten. 

 sandsten, gr Opdals grå granit, 

 g grânitgang. 



Ørkla bro 1137'. J Indset. 



N Navadal 1520'. 



gr granit sk grå lerskifer, alunskifer.. 



x forvandlet grøn masse med mange hvide 



granitgange. 



I det lille snit langs Ørkla forbi Indset til Navadal sees, 

 idet vi begynde ved Navadal, grå og grøn lerskifer, derimel- 

 lem alunskifer, dernæst nærmere graniten sees grøn skifer 



