Om Trondhjems stifts geologi. 43 



disse lerstene, der ere eiendommelige og findes i oriente- 

 rende drag. 



„Røros skifer" nævntes længst skiferne omkring Røros. 

 Disse udmærke sig ikke særdeles ved eiendommelige orien- 

 terende indleininger. De danne i det hele et glimmerskifer- 

 felt. Skiferne ved Storvarts og Kongens gruber samt fra 

 Hånæsåsen er skildret af direktør H. Hansten (Nyt mag. 

 bd. 10, s. 264). 



Bergarterne er især: forskjellige glindsende fine glim- 

 merskifere, skikkede til helder og tykke tagskifer (Hånæs- 

 åsen), grøn kloritholdig skifer med granatkrystaller (Stor- 

 varts grübe), men fremfor alt hornblende-glimmer-skifer, der 

 kunde fortjene det egne navn: Røros skifer Når disse op- 

 træde i mest udmærket krystallinsk ud vikling, sees lange 

 ravnsorte hornblende-krystaller samt brune glimmerskjæl i 

 en masse, der synes at bestå af fin hvid glimmer(?) eller 

 sølvgrå glindsende skifer. På grund af den finskjællede grund- 

 masses blødhed er man tilbøielig til at tage skjællene for 

 talk. Analyse haves ikke, og vil være et besværligt arbeide, 

 da det bliver vanskeligt at få rent materiale Samme slags 

 hornblende-glimmer-skifer sees ved Holbø (Våge), i Drivda- 

 len ved Kongsvold, i Sælbu ved præstegården, på toppen af 

 Storskarven o. fl. st. Ligeledes findes en grøn hornblende- 

 lersten o : lerstensgrundmasse med hornblendekrystaller samt 

 hornblende-kvartsskifer udviklet på samme vis. 



Dette er nogle af de få eiendommelige bergarter for Røros- 

 feltet, som vistnok også indeholder mange andre skifere. 

 Under navn af Rørosskifer kan vi altså erindre disse horn- 

 blende-lerstene samt hornblende glimmer-skifer. Det er klart, 

 at også dette navn kun gjælder petrografisk. 



Sælbu kværnsten optræder i glimm er skifer zonens fort- 

 sættelse syd for de før meddelte 4 snit. Skulde man dømme 



