Om Trondhjems stifts geologi. 45 



gangen til Meraker-snævringen , ved Einang og omgivelser 

 (s. 37) - sandsten og lersten. J. Hørbye har omtalt sam- 

 menpressede lag fra Koldkjerndal - lersten, bd. 11 s. 98. 



Man må da spørge, hvorfor viser denne gruppe af kon- 

 glomerat, sandsten og lersten-lag disse foldninger så kolos- 

 sale, så påfaldende, medens vi i glimmerskifer-zonen savne 

 sluttede buer? 



I Kristiania- og Mjøs-egnen, pom altid vil være typisk 

 for studiet af foldning, sees, at dette forhold er stort og af 

 vidt gående geotektonisk betydning. Foldningen er fremkom- 

 met ved sidetryk, som pressede lagene sammen på mindre 

 rum end de før indtog. De påfaldende foldninger i konglo- 

 merat, sandsten, lersten kan kun betyde, eu ten at trykket 

 i disse bergarter langs visse linier, hvor de stødte mod andre 

 forholdsvis fastere masser, ytrede sig på særlig made, eller 

 at bøiningerne her just i disse bergarter ere bedst opbeva- 

 rede. Hvis glimmerskifer-zonen kunde vises at være enten et 

 ældre fjeldsystem, mod hvilket hine lag pressedes op, eller 

 et yngre med flade lag overliggende fjeldsystem, som ved 

 sit påhvilende tryk måtte have fremkaldte hine virkninger 

 langs sine grændser: da skulde vi vælge den første forkla- 

 ring. Men ingen af delene kan ligetil siges at være tilfældet 

 med glimmerskifer-zonen. Vi får altså ty til den anden for- 

 klaring: at folderne ere bedst opbevarede i sandsten- og ler- 

 sten-lagene. Og dermed følger, at de samme folder må være 

 blevne udslettede i glimmerskifer-zonen. Indenfor denne sidste 

 træder nemlig skifrighed til, og skifrigheden er et af lag- 

 ningen tildels uafhængigt ''•) forhold (cfr. s. 21). Der kan 



*) I lerskiferen på Filefjeld omkring Brustølen og Maristuen kan dttte 

 forhold erkjendes. Ligeledes ved Brunlaug bro (Fåberg), også ved 

 chauseen \ mil s. for Holmen (Øier). På alle disse steder, hvor 

 lerskifer vexle med kvartslag sees at lerskiferens skivning eller skif- 

 righed står meget steilere end selve disse 2 différente afleiningers 

 grændseflade, hvilken udgjør lagningens retning. 



