Om Trondhjems stifts geologi. 53 



fj eldryggen et smalt drag af en lignende bergart, hvori 49.8 

 kiselsyre (Hauan). 



På vestsiden af Mælshognas kjæde udbreder sig et dio- 

 ritfelt; i et liåndstykke fra Liavold, Sælbu fandt K Hauan 

 50.5 pct. kiselsyre. 



Flere af grønstenene eller dioriterne på denne strækning 

 synes at være saussurit-gabbro. 



Gabbroen i Mælshognas kjæde er skildret af .J. Hørbye, 

 (Nyt mag. f natiirv. 11. s. 220). Dette er det største gabbro- 

 felt af alle her foreliggende. Det er også nævnt Tydalens 

 gabbro-felt. Holdsjøskarvene , Hyllingen 3885', Mælshogna 

 3270', Ruten, Fongen 4580' er de opragende toppe, som nå 

 op i den sneflækkede region. Dette er en kjendelig kjæde, 

 en af Kjølens formure. Gabbroen holder indsprengt titan- 

 jern fHørbyej. 



Hermansnasen s. for Sul er skjøn kornet, på sydsiden 

 storkornet gabbro (Hauan). J. Esmark erkjendte allerede 

 1827 af et nedbragt håndstykke sin noritformation her. 

 Ganske lignende blokke findes erratiske på Rindleret, de sees 

 ved chausseen mellem Værdalsøren og Levanger. J. Hørbye 

 fandt på Hyllingen, skjønstorkornet gabbro: violet labrador, 

 grøn diallag. * 



Serpentin, 



De stierste felt af serpentin i Norge optræde ved Røros. 

 V. for Harsjø ligger Gråberget, Skåkåsljeld, Skåkåskletterne, 

 Gråhøgda, Rødhammerfjeld, ø. for Harsjø derimod Langfjeld 

 og Feragsfjeldene. Serpentin blev her påvist af J. Esmark. 



Længer v. ligger fletten (Våttekletten) ved Os, videre 

 Fästenen, bekjendt som det første findested for kromj ernsten 

 i Norge (J. Esmarks reise s. 17), fremdeles Tronfjeld, Kjernsø- 

 fjeld og Dølekjerns serpentin, Rødkletten, Kolletholen, alle 



