Mathematiske Grændser. 89 



triske Definition en endelig Størrelse, knyttet til et Skjære- 

 piuikt mellem den geometriske Tangent til Buens ene Ende- 

 punkt og den forlængede Radius gjennem Buens andet Ende- 

 punkt. Men naar Buen er = 90*\ saa er der intet Skjære- 

 piinkt, følgelig ingen Tangent, med andre Ord: naar den 

 trigonometriske Tangent er slaaet over i det Uendelige, saa 

 er den ikke længer en saadan Tangent, oe er saaledes et 

 Externær for den trigonometriske Tangent. Altsaa naar 



Operativet ^~ — - ^ gaar over til sit Externær, saa gaar Funk- 

 ^ a cos x 



tionen over til sit Externær. 



4. — = y. 



Sættes her x -= o, udkommer 

 a 







At y bliver oo, naar x bliver =r o, kan man argumen- 

 tere sig til saaledes: x kan gjøres saa liden, a<^ y bliver større 

 end hvilketsomhelst givet endelikt Tal, følgelig maa y blive 

 uendelig stor, naar x forsvinder Denne Argumentation er 

 imidlertid ikke synderlig slaaende, vel liovedsagelig af den 

 Grund, a( Intet og Uendeligt ikke ere synderlig klare Be- 

 greber, eller egentlig kun ere Negationer, det første af Tin- 

 gen, det andet af Tingens Begrændsning. Det bliver ogsaa 

 først gjennem i'xempler, hentede fra Geometrien, tilfulde 



klart, at det meningsløse — paa den ene Side af Ligheds- 



tegnet medfører oo paa den anden Side. y er et kvantita- 

 tivt Udtryk for et geometrisk Forhold. Men naar x bliver 

 - 0, bortfalder det geometriske Forhold. Følgelig er cc et 

 Externær for Funktionen y. 



5. Har man et Prisma, hvis Høide er := x, hvis rektan- 



