En anmeldelse. 9 



den nordlige del en granit, men der findes ingen gabbro 

 eller grønsten i dette samme stykke, hvoraf den største 

 del viser sig som et ensformigt, på kartet med grønt aflagt, 

 skiferfelt. Eller, netop i det samme stykke af skiferfeltet 

 er der fattigt både på kis og på eruptiver. 



Man må erkjende at dette dog er påfaldende; det 

 kunde maske vække nogen tvivl om berettigelsen af den 

 pag. 79 fremsatte påstand — som vi forbeholde os senere 

 at komme tilbage til: „kisene have intet at gjøre med 

 disse'' (de massive eller eruptive bergarter). 



Professor Kjerulf siger i sin Throndhjems geologi: 

 „navnlig sees at de throndhjemske kismasser vise sig på 

 en eller anden made knyttede til de ynfjre eruptiver" (der 

 især ere gabbroer, grønstene og dermed beslægtede bergarter). 

 I universitetsprogrammet synes denne (ovenfor af anmel- 

 deren udhævede ^) reservation ikke at være bemærket, men 

 dets forfatter gererer sig (pag. 79 og 80) som om der var 

 sagt at kismasserne vare knyttede til alle mulige slags 

 eruptiver uden forskjel, og tillige, som om det ikke udtryk- 

 kelig af Kjerulf var udtalt, at flere kisforekomster ere uden 

 synlig tilknytning til eruptiverne. 



Gjennem ikke mindre end XII punkter protesteres der 

 på det stærkeste og tildels med unødig skarphed mod at 

 kisforekomster have nogetsomhelst med eruptiver at gjøre; 

 hvorpå der i programmet opstilles en theori, der skulde 

 kunne tjene som en ialtfald foreløbig forklaring om kisenes 

 dannelse; denne theori eller „theoretiske lærebygning", som 

 forfatteren kakler den, låner et væsentligt moment fra 

 Forchhammers nu snart 30 år gamle arbeide om alun- 

 skifernes dannelse; den går nemlig ud på at forklare kis- 

 leierne som produkter af organismers og da især tangplan- 



') Alle udhævelser i det følgende ere foretagne af anmelderen. 



