1$ Th. Hiortdahl. 



Man kunde sige, at det var ikke blot den i et givet 

 øieblik levende tang, som virkede reducerende; man kunde 

 tænke sig medvirkende i reduktionsprocessen f. ex. også 

 det kulstofholdende slam, der afsætter sig på havbunden; 

 meget muligt. Men sådant kulstoflioldende slam ligger ikke 

 blot i strimler med tangen, men også udover havbunden. 



Og det er formen i lange strimler, som skal forklares ; 

 vi kunne ikke komme fra dette punkt. Ja var ikke dette, 

 så kunde man — dog maske rimeligere med Forchhammer 

 end med programmet — forklare selv meget store kismæng- 

 der, om de forekom udover en større flade og i jævnere for- 

 deling ; men vi kunne aldeles ikke forklare os de throndhjemske 

 forekomster af ren og mægtig kis, hvoj, som alt anført, 

 ikke en eneste levning af tang er påvist. 



Når programmets forfatter mener at have vist, „hvor- 

 „ledes ertsens dannelse er tænkelig nogenlunde overens- 

 „stemmende med kjendskabet til dens chemiske egenskaber 

 „og geologiske forhold" — eller når han mener at have 

 vist, „at vi meget godt kunne forklare os kisleiernes dan- 

 „nelse som kemiske deposita" — frygte vi for at dette ikke 

 er lykke de s ham. 



Når han har sagt: det er „mere end en hypothèse at 

 kisleierne ere sedimentære", så skylder han fremdeles beviset. 



Theorien om kisreduktionen ved organiske stoffer er 

 ikke clen eneste, hvor forfatteren i chemien søger støtte 

 for sine anskuelser. Pag. 85 skal det forklares, hvorfor 

 kobberkis og kvarts forekomme sammen: „denne så hyp- 

 pige association må have sin chemiske grund". Tilden der 

 opstillede theori er at bemærke, at den maske kunde tænkes 

 anvendt på en forekomst af rent kobbersulfuret; men — 

 pag. 56 står: kobberertser forekomme ikke — sådant findes 

 ikke i det throndhjemske kisfelt. Den forklarer så meget 



