8-2 O- E. Schiøtz. 



Imellem de nordre Pladse stikker en styg Kalkskifer 

 frem med Str. 60«— 70^ O. F. 38<^ N. Lidt nedenfor Plad- 

 sene blir Lagene afskaarne omtrent lodret paa Strøget. 

 Ved Veien, hvor Skraaningen er mer blottet, finder man 

 Kalkens Liggende. 



Ovenfra nedad har man her: et tyndt Lag Kalksand- 

 sten, graa styg Kvartsit, graa Sparagmit og gulgrøn Ler- 

 skifer. Mægtigheden af det hele er ikke meget stor, om- 

 trent 100', hvoraf Kvarsiten kun 10' — 20'. Under kommer 

 en tilsyneladende ulaget rød Sparagmit. 



Der gjordes følgende Observationer: Kalkskifer og Kvart- 

 sit: Str. 100^—110^ 0. F. 300—40^ N., graa Sparagmit F. 

 42^^ NO.; den endte mod Nord med temmelig steilt Fald 

 nordover Skikterne i Lerskiferen er her meget bøiede 

 og krusede. 



Skraaningen fulgtes sydover. De samme Bergarter stak 

 frem overalt, hvor Grunden var blottet. I Begyndeisen var 

 Lagene kun svagt bøiede, med Fald mod NO. - Lerskifer, 

 graa Sparagmit og Kvartsit følgende konformt over hin- 

 anden — . Derpaa kom en stærkere Bøining: dybt nede i 

 en Fjeldkløft saaes en Bugt af Skiferen, her paa Grændsen 

 mod den røde Sparagmit tildels med Rullestene, søndenfor 

 steg den op til Randen af Skraaningen sadelformig overleiet 

 af den graa Sparagmit. Lerskiferen, ofte rødlig, viste ved 

 Gjennemslagning hyppig Gnidningsstriber. 



Langs Randen oppåa Fladen stod Kalkskifer med Fald 

 mod N. eller NO. Mellem den og Kvartsiten kom altid 

 enkelte Lag Kalksandsten; etsteds saaes ogsaa Kvartsitlag 

 mellem Kalksandstenen. 



Disse 2 Bergarter stak frem hist ogher indtil henimod 

 Bækken i Syd for den søndre Plads. 



I Bækken saaes Kalkskifer med svagt Fald OSO., noget 



