34 Ô. E. Schiøtz. 



søndre Pläds, var mere gråa Lerskifer med Kalkdrag; Ler- 

 skiferen var temmelig rig paa Skruestene, F. 30° NNO. 

 Faa Skridt østenfor stak frem en sort Skifer med svagt 

 Fald NNO. 



Den sorte Skifer saaes nordover nærmest Høgberget, 

 mellem den og Kalkskiferen var almindelig et temmelig 

 bredt Belte bedækket Terræn, hvor der hist ogherfandtes 

 Smaahobe af Lerskifersmaat med Skruestene; et opduk- 

 kende Kalklag indeholdt en Encrinitstilk. 



Ved de nedre Pladse paa Kalkskiferens Territorium saaes 

 sort Skifer — Sk. paa Kartet — og strax nordenfor graa 

 Lerskifer med F. NNO. Et godt Stykke ind paa Fladen — 

 omtrent i Strøgretningen — stak frem en liden Ryg af 

 Kalkskifer — K paa Kartet — med enkelte Lerskiferdrag, 

 hvori fandtes en Skruesten; paa begge Sider stod den sorte 

 Skifer i fast Fjeld omtrent konformt med Str. 100° 0. F. 

 40° N. Ved Hjelp af løse Blokke blev Kalken fulgt helt 

 op til Foden af Høgbergets bratte Skrænt K paa Kar- 

 tet — ; her saaes den atter i fast Fjeld (Fig. I: K) med 

 steilt Fald NO og lidt under sort Skifer (Fig. I Sk.) med 

 samme Fald (50°) — antagelig den op dukkende Ryg af en 

 skarp Bøining. Skrænten havde nedentil et lidet Fremspring 

 — Fig. I 2 viser et Tversnit — der dannedes af Kvartsit, 

 noget dolomitholdig; imellem kom et tyndt Skikt glindsende 

 Lerskifer, F. omtr. 50° NNO. Over Kalken var Spor til en 

 Bøining, men Lagning var vanskelig at se. Ovenfor hævede 

 sig en mægtig Væg af Kvartsit med Dolomit, den viste 

 horizontale Laglinier; nedfaldne Blokke af Dolomiten var 

 smuk rødlige og indeholdt grøn Serpentin indimellem. 



Videre mod Syd indtil Bækken saaes den sorte Skifer 

 at stikke frem paa et Par Steder opi Skraaningen. Den 

 blev ogsaa her tilsyneladende konformt overleiet af et 



