36 O. E. Schiøtz. 



Langs Veien til Engerdalen dukker Kalken frem flere- 

 steds, især er den mægtig udviklet i Nord for Høgberget, 

 hvor den naar op omtrent til samme Høide som den sorte 

 Skifer; nordligt Fald. I Faldretningen fulgtes den indtil 

 henimod Snerta. 



Kalkskiferen viste ogsaa her Snit af Orthocerer; i La- 

 gene nedfor den sorte Skifer ved Bækken saaes Spor af en 

 Trilobit (?). 



Den sorte Skifer ligner Alunskifer; paa smaa Sprækker 

 viser den hyppig smaa firkantede Fordybninger, hvori ligger 

 vandklare glindsende Krystaller. I Sommeren 1872 saa 

 Prof. Kjerulf Spor af Encrinitstilke i Skiferen under den 

 nordre Varde; forresten er ingen Fossiler fundne. 



Ikke langt fra Snerta's Udløb stod en graalig Sparagmit 

 i Vægge paa 40', F. svagt. Den samme Bergart, Kvarts 

 og Feldspath, dels graa, dels rød, fulgtes opover indtil 

 Veunaaens Udløb, F. variabelt. Ovenfor saaes : ved Veun- 

 aaen kalkholdig Kvartsskifer med svagt nordligt Fald, langs 

 Snerta glindsende Lerskifer med Kvartsnyrer; ved næste 

 Bæks Udløb med F. svagt VN V., ved Broen, daarlig Tag- 

 skifer, med Str. 60*^ 0. F. 20*^ N. Høiere op udbreder store 

 Myrer sig paa begge Sider af Elven. 



Søndenfor Snerta gjordes følgende Observationer: i 

 Nord for Veien tyndskifrig Kvartsskifer F. 21^ OSO.; øverst 

 paa en Høide ovenfor den sorte Skifer glindsende Lerskifer 

 F. NO. og ned i Skraaningen Dolomitlag; østenfor atter 

 Kvartsskifer F. NNV.; paa Graahøn kalkholdig grøn-graalig 

 Kvartsskifer, nær Varden F. N., ved Foden F. 23^ NNO.; 

 en mindre Top lige bag Høgberget samme Bergart Str. 126° 

 0. F. 25° 0. 



De før omtalte Kvartsit- og Skiferlag i Foden af Høg- 

 berget fortsættes sydover; Kvartsit med Dolomit dannede 



