46 O. E. Schiøtz. 



i sit nordre Affald bøiede Lag; øverst i Bugterne stak frem 

 af Uren en lys brunlig Dolomit. 



Søndenfor Støten, adskildt fra den ved en liden Kløft, 

 stod Kvartsit heldende mod NV; denne Bergart tildels med 

 Kaolinpunkter fulgtes hen til Hovdskaret. 



I Skraaningen ovenfor Hovdroesætren stod forskjellige 

 Kvartsbergarter, tildels Kvartsit; Fjeldet var vanskelig at 

 bestemme, paa Fjeldfladen maaske svagt VN V. 



Noget over Sætren laa en hel Del Blokke af Kalk- 

 sandsten, som ogsaa henimod Hovdstøten saaes i fast Fjeld. 

 Lignende Blokke observeredes et Stykke nedover langs 

 Veien til Kvitlen. Omtrent midtveis dukkede Fjeldgrunden 

 op: en fedtglindsende grov Sandsten og nedenfor en graa 

 brecciagtig Bergart. 



Mod Nord udbreder sig et Lavland af betydelig Ud- 

 strækning, hvilket maa betragtes som den egentlige Fort- 

 sættelse af Fæmund Dalføre. Mod Vest begrændses Slette- 

 landet af Gløtvola og de lave Åaser, der strækker sig fra 

 Galtknappen nordover til Gløtelven. Mod Øst fortsætter 

 det paa begge Sider af Flatebjerget indi Sverige, hvor det 

 hurtigt udvider sig til et mægtig Bassin, bedækket med 

 Skov og Smaavande. Høiden over Havet er omkring 2200'. 



Myrstrækninger indtager en betydelig Del af Lavlan- 

 det; mellem Kvitlen og Fæmun tindes store Sandmoer. 



Fjeldgrunden dukker op paa enkelte Steder: mellem 

 Sørvoldsætren og Kvitlen graa finkornig Sandsten, strax 

 søndenfor sidste Sted smuk rød Granit — Kvarts, sort 

 Glimmer og Feldspath, grønhvid og rød, fornemlig den 

 sidste — , og noget nordenfor en styg graa brecciagtig 

 Bergart, 



Smaa Blokke af en blaalig Kalk saaes paa flere Ste- 

 der, saaledes omkring Kvitlen og strax søndenfor Drevsjø- 



