go o. E. Schiøtz. 



Bækken observeredes desuden: graa glindsende Talkskifer 

 med Kvartsitlag, gulhvid Dolomit, begge faldende efter Ud- 

 seende VNV, og sort Skifer, indeholdende tættere kalklig- 

 nende Drag. Skiferen blev nedentil graalig lerskiferagtig 

 og let sønderfaldende; den livilede paa Blaakvarts, som 

 stak frem noget, før Bækken naaede Bunden af Kvern- 

 bæksroa;^ — se det lille Kart, den punkterede Linie an- 

 tyder den Bæk, jeg fulgte — . 



Dette er en kjedelformig Fordybning, antagelig dannet 

 af Kvernbækken, der har banet sig Vei mod Øst gjennem 

 en Spalte i Blaakvartsen. 



Mod Vest og Nord begrændses Slukten af steile Vægge 

 af Kalksandsten, hvis Lag helde svagt (12 — 20^) vestover. 

 Forbindelsen mellem den og de før nævnte Bergarter er 

 dækket. Den stikker frem i Skraaningen noget ovenfor 

 Skiferen, saaledes som antydet paa det lille Kart.^ Langs 

 selve Kvernbækken ser man intet til de andre Bergarter; 

 Kalksandstenen kan man følge op over indtil 710^ over lille 

 Engersjøen, og da den i Kvernbæksroa naar ned omtrent 

 til 250' over Søen, er altsaa dens synlige Mægtighed 460'. 

 Ovenfor Kalksandstenen stak Kvartsskifer frem heldende 

 mod VNV. 



Kalksandstenen lignede fuldstændig Vigens, den var 

 smukt laget; de nedre Lag var temmelig rige paa Kalk, de 

 øvre blir mere kvartsholdige vg vekslede tildels med tynde 

 Shikter af glindsende Lerskifer. Derved vanskeliggjordes 

 Bestemmelsen af dens Mægtighed, og da tillige Terrænet 

 høiere oppe blev temmelig bedækket, saa er det mulig, at 

 den maalte Høide er noget for stor. 



' Fig. VI b antyder et Sait over den lille Bæk, a sort Skifer, ß Dolo- 

 mit og Kvartsit. 

 ^ Den optrukne Linie antyder Retningen af Profilet, Fig. VI. 



