62 O. E. Schiøtz. 



lingvola til Guttelisæter. Paa flere Steder var Fjeldgrunden 

 blottet, omtr. horizontale Lag. 



I den søndre Skraaning af Fuluguttuvola saaes paa en 

 vertikal Flade horizontale Friktionsstriber strygende paral- 

 lel Dalen; Lagene faldt her svagt NNV; paa Toppen ob- 

 serveredes F. 16 — 20*^ NV. Ogsaa i den nordre Skraaning 

 opfor ytre Valdalen stak fast Fjeld frem. 



Bergarten var overalt en grønlig talkholdig Kvarts- 

 skifer, ofte med de nu omtalte Nyrer. Senere observere- 

 des den ogsaa paa den nordre Fortsættelse af Fuluguttu- 

 vola — „Tvertforfjeld" — med omtr. svævende Lag. 



Paa Veien mellem ytre og øvre Valdalen saaes en Del 

 smaa Blokke af Blaakvarts og af en lys hvid klastisk Berg- 

 art, foruden Brudstykker af talkholdig Kvartsskifer, disse 

 sidste f ors vandt lidt efter lidt. 



Fjeldpartiet mellem Sorhaaen og Elgaaen, 



I den lave Aasryg straks søndenfor Fjeldguttusjøen* 

 saaes nederst paa Nordsiden en tæt styg blaagraa Kvarts- 



' Rettelser i Amtskartet: Essusætren ligger vestenfor Sorksjøerne i SV 

 for Lomkjern, Smaasjøsætren ligger nordenfor Fuluguttusjøen, og Smaa- 

 sjøerne ligger vestenfor Guttu henunder Sorkvola; Guttu har faaet et 

 for langt Løb, idet Fjeldguttusjøen er rykket for langt mod Nord og 

 gjort for liden; den skarpe Fjeldryg — Herbensen — i Syd for Djup- 

 sjø peger nemlig heniraod den østre Fjeldguttusæter, der ligger omtr. 

 midt paa Søens Østside; Søen besfaar af to Afdelinger, hvoraf den 

 sydligste er mindst, denne begrændses mod Syd af en lav Aasryg, le- 

 bende i øst-vestlig Retning; strax søndenfor Aasen ligger Smaasjø- 

 sætren. Der. er ingen Forbindelse mellem Fjeldguttusjøen og Djup- 

 sjøen, der er gjort vel stor, medens Liltelgaasjøen, der ligger længer 

 Nord, omtrent, hvor Elgaaen bøier mod Vest, er kommen rent bort. 

 Fremdeles Hedemarkens Amtskarts nordlige Plade: Falkfanger- 

 Høiden i Øst for Fæmun skal hedde Svukutelet. Fjeldet syd ved 



