unders, over Sparagmit-Kvarts-Fj eldet. 65 



derfaldende, saiidsteiiagtig Bergart med smaa Kvartskorn; 

 nær Varden kom atter kvartsitagtige Lag — paa Østsiden 

 mer som graa Kvartsit, paa Vestsiden mer som Blaakvarts 

 — , hvilken sidste ogsaa dannede Ryggen sydover, Fald 

 steilt NV. 



I Skraaningen ned mod Lomkjern saaes en graalig 

 Kvartsit og lidt vestligere, antagelig overliggende, en graa 

 klastisk Bergart, tildels konglomeratisk med et smalt Belte 

 af en brunlig sandstenagtig Skifer, F. 26° NV. Nedenfor i 

 Foden af en steil Skrænt, paa hvis Top Blaakvarts var 

 seet, stak en lignende graalig klastisk Bergart frem, over- 

 leiende en graalig Kvartsit. Lagene vare smukt bøiede. 

 Noget vestligere og tilsyneladende underliggende saaes brun- 

 røde Sandstenlag med graa Render, tildels som finkornig 

 rød Sparagmit og derunder en graalig Sparagniit, F. an- 

 tagelig nordover. 



Strax vestenfor Essusætren stod Blaakvarts, antagelig 

 F. svagt OSO; paa Veien mellem Sætren og Sorken laa 

 en hel Del smaa Blokke »af en blaa med Skiferlameller 

 gjennemsat Kalk. 



NO for Essusætren hæver sig de to smaa Sorkvolknal- 

 ler, faldende steilt af mod Syd. De dannes af forskjellige 

 eruptive Bergarter. I Foden af begge saaes Granit, for- 

 uden en rødlig Bergart med et mørk grønt Mineral, der- 

 over grønne syenitiske Bergarter; i den sydligste stak frem 

 nogle mørke haarde Skiferlag. Øverst kom mørk Gabbro, 

 der dannede Fortsættelsen af den ovennævnte Ryg paa Sork- 

 vola. Vestenfor dette, adskilt ved en stor Myrstrækning, 

 har man Stenvigstøten, ved hvis nordre Fod Kjølvolden 

 ligger. I dens østre Skraaniug saaes nederst Granit — 

 Kvarts, lysrødlig og grøn Feldspath og mørk grøn Glim- 

 mer — , derover, foruden en lys blaalig Kvartsit af ringe 



N Mag. f. Naturv. XX. 1. ^ 



