Y8 O. E. Schiøtz. 



Af fremmede Blokke observeredes her nogle af Granit 

 og af Gabbro, desuden et Par af Blaakvarts. Tilbageveien 

 til Svukuriset gik over bedækket Terræn. 



Touren gik derpaa mod Ost op langs Revlingsaaen; 

 dens Dalføre er saa at sige fuldpakket med Moræner, til- 

 dels med grovt Materiale. Aaen overskredes mellem begge 

 Søer; derpaa sydover forbi Sandkjøn og op gjennem Da- 

 len, hvorfra Sagbækken kommer, mod Elgaahognas Top; 

 Morænevolde, tildels brede og lange, var ogsaa her hyp- 

 pige. Fast Fjeld saaes ikke før høit oppe i Dalen, en rød- 

 lig Sparagmit v^d Siden af en graalig kvartsitagtig Bergart. 



Fjeldfladen henimod Toppen var bestrøet med Brud- 

 stykker; Fjeldgrimden stak dog frem enkelte Steder, Berg- 

 arten - Kvarts og Feldspath — var snart finkornig graa- 

 lig og brunlig, snart mer grovkornig og da ofte rødlig. 

 Nedover mod Syd til Hammersætren saaes fast Fjeld kun 

 under Mosestøten i Bjørbækken og lige overSætren; Berg- 

 arten var her tildels mer sandstenagtig graalig. 



Fra Sætren besteges Dagen efter Bjørbækvola og der- 

 paa Storslageren — Støten paa Amtskartet, der forresten 

 gjengiver Terrænforholdene urigtigt, især i Nærheden af 

 Djupsjøen — , den strækker sig som en lang Ryg sydover 

 fra Elgaahogna ; Ryggen fulgtes sydover. Bergarten, smaa- 

 kornig til kvartsitagtig, bestod som før af Kvarts og rød 

 Feldspath, paa Storslageren tildels hvid; Farven vekslede 

 fra graalig, brunlig til smuk rødlig. 



Omtrent midtveis bliver Storslageren overskaaret af et 

 dybt Skar, hvorfra Gruvla kommer. I dets søndre Skraa- 

 ning saaes en seig mørk graagrønlig Bergart, visende Kvarts 

 og Feldspath, med gulgrønne Sletter af Serpentin; høiere 

 op blev den graalig og lod sig erkjende som Granit. Den 

 fulgtes sydover i den østre Skraaning, hvor den steg op- 



