98 O. E. Schiøtz. 



af de under den liggende Bergarter er der ingen andre 

 end den gråa Sparagmit, der kan sammenlignes med Blaa- 

 kvartsen, løse Blokke af denne lignede ogsaa paafaldende 

 hin. Den ovenstaaende Lagfølge kan maaske tillige sam- 

 menlignes med Høgbergets; man har nemlig der Kvartsit 

 med Dolomit og glindsende Skifere hvilende over sort Ski- 

 fere, derpaa følger Kalkskifer, hvis øvre Lag imidlertid er 

 mer lerskiferagtige og saa, foruden den ubetydelige Kalk- 

 sandsten og Kvartsit, den graa Sparagmit. 



Forholdene længer Nord over Vurrusjøen bestyrker 

 ovenstaaende Antagelse; man har nemhg: i Nord forVaal- 

 sjøen blaakvartsagtig Bergart, der paa enkelte Steder lig- 

 ner graa Sparagmit; vestlig henunder Valebjergets søndre 

 Fod graa Skifer overleiet af graa grov Sandsten med me- 

 get fedtglindsende Kvarts; langs Søen et Belte af store 

 Kalkblokke, hvis Størrelse gjør det upaatvivlelig, at Kal- 

 ken maa staa i fast Fjeld i Nærheden, — den lignede Høg- 

 bergets Kalk — ; endelig paa Toppen af Valebjerget graa- 

 lig grøn talkholdig Kvartsbergart tildels som rød Sparag- 

 mit. Man har her Bergarter fuldkommen sammenlignelige 

 med Høgbergets; thi til den sorte Skifer saaes ogsaa Spor 

 — et Par smaa Stykker i Syd for Vaalsjøen — . Var Pro- 

 filet blottet, maatte man finde følgende Leiningsforhold: 

 graa Skifer, graa Sparagmit — tildels blaakvartsagtig — , 

 Kalkskifer, sort Skifer og talkholdig graalig grøn Spa- 

 ragmit. 



Over Kalksandstenen i Engerdalen kommer efter Strøg 

 og Fald at dømme Kvitvolas Kvartsit og Kvartsskifer. 



At Kvitvolas Bergarter ialfald er yngre end Orthocer- 

 kalken, synes ogsaa at fremgaa, naar man gaar ud fra Høg- 

 berget. Dette er mod og NO omgivet af kalkholdig 

 Kvartsskifer, Kvartsskifer og glindsende Lerskifere ~ pag 



