unders, over Sparagmit-Kvarts -Fjel det. 99 



36 —, der almindelig falde ud fra det og følgelig maa 

 være yngre, da Sparagmiten paa Høgberget har Fald mod 

 NO — N. Lignende Bergarter har man videre mod Nord: 

 op for Veunaasætrene og paa Granbergaasen. Lagstillingen 

 iKvitvola er desuden efter Observationerne at dømme me- 

 get regelmæssig; man har nemlig: paa Vestsiden svage Fald 

 — i Lillefjeld, Granbergaasen, Ulvbjerget — ; ligesaa paa 

 Ostsiden — ved Kvernbækken og Kvanbækken — ; paa 

 Fj eldryggen i den kalkholdige Sandsten F. svagt nordover; 

 paa Toppen F. 32« NNV. 



Efter Bergarten at dømme fortsættes det yngre Fjeld 

 nordover, fremdeles med svage Fald: over Galten Kvarts- 

 skifer svævendeLag: øverst paa Galtknappen graaligKvart- 

 sit F. 23^ VNV til V; Gløtvola violet Kvartsit; Stenaasen 

 ghndsende talkholdig sølvhvid Skifer F. svagt SSV; Lilt- 

 vola grønlig talkholdig Kvartsskifer; Flatebjerget og Vale- 

 bjerget graa-grønlig talkholdig Kvartsbergart, tildels som 

 Sparagmit; talkholdig Kvartsskifer desuden paa Staupaasen, 

 Jytlingsvola og Fuluguttuvola F. svagt — paa Toppen af 

 sidste Fjeld F. 16—20« NV — . 



I Syd og Ost dukker ældre Fjeld op. Man har Blaa- 

 kvarts, foruden i Foden af Bergkampen, paa Magnildbrænd- 

 skarven; østligere graa, grov fedtglindsende Sandsten ved 

 Veien til Hovdroesæter, og som før nævnt blaakvartsagtig 

 Bergart i Nord for Vaalsjøen, samt Skifer og graa grov 

 Sandsten i SO under Valebjerget; i Lavlandet graa finkor- 

 nig Sandsten mellem Sørvoldsætren og Kvitlen. Søndenfor 

 Drevsjøhytten laa desuden en Mængde Blaakvartsblokke. 

 I det flade Land finder man ogsaa omspredt Blokke af 

 blaalig Kalk — tildels lignende Høgbergets — : omkring 

 Kvitlen, strax i Syd for Drevsjøhytten, samt langs Vurru- 



