Unders, over Sparagmit-Kvarts-Fjeldet. 101 



delig rød Feldspath; lignende Bergart finder man videre 

 mod Nord langs Fæmunselvens venstre Side; ved Snerta 

 graa og rød Sparagmit i bøiede Lag; ved Stenbækken lys- 

 brun Sparagmit; ved Elvsætren lysrød Sparagmit. Her har 

 Prof. Kjerulf fundet løse Kalkblokke, hvilke ikke kan være 

 komne søndenfra, — V for Granbergsætren og paa Bjørbæk- 

 aasen — . 



Søndenlor Høgberget sees ikke det ældre Fjeld, lige- 

 som det var at vente efter Observationerne anført Pag. 94. 

 Paa den anden Side af Elven under Eømundfjeld blev det 

 heller ikke funden; først vestenfor dette Fjeld i Bjørbæk- 

 aasen dukker det op som rødlig Konglomerat og Sparag- 

 mit, hvis nordlige Fortsættelse antagelig er Konglomeratet 

 ved Osdalssætren. 



Længer mod Nord paa Aursjøvola har man rød Spa- 

 ragmit, almindelig grovkornig, tildels konglomeratisk; paa 

 Toppen F. svagt vestover, i den vestre Skraaning op for 

 nordre Aursjøen F. steilt N. Sølen bestaar af rød Sparag- 

 mit, Kvarts, Feldspath og hist og her lidt rødt Skifersmaat, 

 Kornet forskjelligt — ligefra fin sandstenagtigt til konglo- 

 meratisk — ; de mer finkornige Varieteter paa Nordsiden 

 var hyppig mørk rød-stribede og -flammede. Røde Skifer- 

 lag optræder desuden som smale Belter mellem de øvrige 

 Lag. Bestiger manFjeldet fra Sydsiden, vil man finde, at 

 Faldet, der ved Foden er steilt SO, høiere op bliver sva- 

 gere og svagere, saa Lagene paa Toppen kun falde 25^ SO. 

 Sølen er følgelig et ældre hævet Fjeld. Efter Laglinierne 

 at dømme maa Faldet i den sydvestlige Del af Fjeldet — 

 de synste Sølhøiderne — være SO— S. I den nordlige Del 

 syntes Lagene at falde temmelig svagt, Strøget forandrede 

 her Retning samtidig som Høideryggen: nordlig ned paa 

 Veien til Aakreaadalssætren observeredes saaledes F. 20° 



