Unders, over Sparagmit-Kvarts-Fj eldet. Ill 



Den røde Sparagmit er en ialmindelighed tydelig kla- 

 stisk Bergart af Kvarts og Feldspath (alm. rødlig), samt 

 undertiden smaa Stykker af mørk rød Lerskifer, paa en- 

 kelte Steder — Aakreaadalen, Veslesæter, Hogsetfjeld — 

 noget talkholdig. Kornet er forskjelligt fra tæt kvartsit- 

 agtig til konglomeratisk; ofte er Bergarten noget grovkor- 

 nig, Konglomerater er hyppige undtagen i Egnene^ østenfor 

 Fæmun, hvor de ikke blev iagttagne. Farven er almindelig 

 rødlig i de forskjelligste Nuancer fra lysrødlig til mørkrød- 

 brun, ogsaa brunlig og selv lys graalig — de tættere Va- 

 rieteter østenfor Fæmun. 



Smale Belter af rød Lerskifer optræde paa Sølen, Nu- 

 pen og Salsfjeld. 



Mægtigheden er betydelig. Paa Toppen af Sølen (5700') 

 er observeret F. 25^ SO, i det flade Land nordenfor svage 

 Fald ligetil forbi Aakreaadalen (antagelig 2700') ; med Fald 

 25^ erholder man en Mægtighed af 2700'. Østenfor Fæmun 

 m aa den synlige Mægtighed være over 2000'; man har nem- 

 lig svævende Lag Svuku (4492' Hørbye) og ligesaa mod V 

 nedover til Kuvolsætren, der ligger omtrent 200' over Fæ- 

 mun (2132', Hørbye). 



Den overliggende Lerskifer er kun observeret paa faa 

 Steder. Mægtigheden ringe. Farven er forskjellig, almin- 

 delig gulgråa, undertiden rødlig. Den indeholder hyppig 

 Sandstenlag; ved Høgberget dannes der saaledes en suc- 

 cessiv Overgang til den graa Sparagmit. 



Denne er en klastisk Bergart af Kvarts og Feldspath 

 med almindelig mørkgraa Farve. Naar Kvartsen bliver me- 

 get fedtglindsende, nærmer den sig Varieteter af Blaakvartsen, 

 som overalt her tydelig viser sin klastiske Oprindelse. 

 Paa Magnildbrændskarven, Sorkvola og i Svarthammeren 

 er denne endog udviklet som Konglomerat. Nærmest til 



