s. A. Sexe. Om Vægtstangen og Tyngdepunktet. 221 



Angrebspunkt i M' eller M. Men heraf følger ikke, at dette 

 ogsaa er ligegyldigt med Hensyn til Punkter, som ligge 

 udenfor Kraftens Retningslinie. Satsen er saaledes bevist 

 for det Tilfælde, at der spørges om en Krafts Virkning paa 

 et Punkt eller Punkter i Retningslinien, men den er ikke 

 bevist for det Tilfælde, hvor der handles om Kraftens Virk- 

 ning paa Punkter, som ligge udenfor Retningslinien. Lad 

 f. Ex. Systemet beståa af de uforanderlig med hinanden 

 forbundne Punkter, som ligge i den brækkede Linie ABCD 

 (Fig. 2), hvor B og D ere faste; hvad Borgen har man da, 

 for at en Kraft P, virkende i M efter ML, i Et og Alt har 

 den samme Virkning, som naar den virkede i samme Ret- 

 ning paa M', der ligger i Forlængelsen af LM? Lad saa 

 være, at naar Systemet oprindelig er i Hvile, saa forblive 

 ikke blot Punkterne i Retningslinien CL (Fig. 1), men og- 

 saa Punkterne udenfor samme i Hvile, hvad enten Kraften 

 P anbringes i M eller i M', medens Kraften P virker i mod- 

 sat Retning i M'. Dette beviser Intet, saalænge det hen- 

 staar uafgjort, om de udenfor Retningslinien liggende Punk- 

 ters Förbliven i Hvile kommer deraf, at Konflikten mellem 

 Kræfterne i Retningslinien ikke afficerer nogetsomhelst af 

 disse Punkter, eller deraf, at uogle af disse Punkter affice- 

 res ikke, andre saaledes, at Resultanten bliver = i et- 

 hvert af dem, eller deraf, at de alle paavirkes saaledes, at 

 Resultanten i ethvert af dem bliver = 0, og saalænge det 

 ikke er afgjort, at det samme Alternativ indtræder i Et og 

 Alt paa samme Maade, hvad enten Kraften P har sit An- 

 grebspunkt i M eller i M'. Det kan ogsaa indrømmes, at 

 naar Systemet er i Bevægelse, saa fortsætter ikke blot et- 

 hvert Punkt i Retningslinien, men ogsaa ethvert Punkt 

 udenfor sin Hvile eller Bevægelse uforandret, hvad enten 

 Kraften P anbringes i M eller M', medens en Kraft P vir- 



N. Mag. f. Naturvsk. XX. 2. 15 



