262 Amund Helland. 



da, at de trondhjemske Forekomster ikke er kisimpregnerede 

 Lag. Visselig er det allerstorsle Antal al Forekomsterne 

 her kisimpregnerede Lag, saaledes som jeg i Programmet 

 (Side 62j har gjort opmærksom paa|; det er nemlig kun de 

 abnorme rene Kismasser, som afbygges. Men Forholdene 

 kan, som Anmelderen gjör opmærksom paa, ikke i Regel- 

 mæssighed sammenlignes med Kobberskiferen. Ji^g har om- 

 talt Kisleiernes usædvanlige langstrakte Form og sögt at 

 forklare denne. Naar jeg sammenligner Pyritformationen 

 med Kulformationen, ikke med Kobberskiferen, saa ligger 

 Aarsagen hertil deri, at Kobberskiferen er en Dannelse, der 

 kun findes et Sted i Formationsrækken, medens Kullag som 

 bekjendt kan optræde ogsaa i andre Formationer. Dette at 

 et Kisleie kan optræde ogsaa i andre Formationer end i 

 Pyritformalionen, har jeg ikke villet benægte, og min geolo- 

 giske Sammenligning med Kulformationen, ikke med Kobber- 

 skiferen er derfor korrekt. Kisleiernes Form har jeg ikke sam- 

 menlignet med Kullagenes Form, dog kan det være værd at 

 erindre, at der gives stokformige Kullag, der er ligesaa uregel- 

 mæssige som til Exempel Ytteröens Kisstok.*) 



Anmelderen spörger, hvorledes man skal forklare, at 

 der etsteds er udfældt Kobber-Magnelkisleier, andre Steder 

 Svovlkisleier, deL- kobberholdige, dels kobberfri. Alle disse 

 Mineralier staa hinanden temmelig nær, og naar Anmelderen 

 spörger, om disse Leier er udfældte af det samme Hav og 

 ved de samme Midler, saa maa dette Spørgsmaal bekræftes, 

 thi der gives Leier som Lillefjeld Grube, der snart er kobber- 

 holdige Kisleier, snart Kobberkis-Magnetkisleier, og jeg 



*) Kulleiet ved Montchanin staar steilt og naar en Mægtighed op 

 til 70 Meter med en Udstrækniug i Felt fra 600 til 400 Meter. 

 Man sammenligne Burat Geologie appliquée første Udgave (Side 

 45). De her fremstillede Snit pjennem disse franske Kulgru- 

 ber Tiser ligesaa store Uregelmæssigheder som Kisleierne, 



