20 Theodor Kjerulf 



bildninger, jornfrie og- jernholdig^e, oller til hedl Slam med 

 Skorper af Svovl og Leer. De alkaliske Kilder ere de almin- 

 delig-ste paa Island, og virke fornemmelig ved Kulsyre og 

 Svovlvandstof; de ere periodisk springende (Geysir), kogende 

 CHver), eller blot varme (Laug). Tilgangen ved disse De- 

 compositionsprocesser samt Spring- og Kogekildernes Meka- 

 nisme er fornemmelig af Bunsen sinderet og udviklet i ud- 

 mærket instruktive AfhandlingerO- 



Det S.ystem af Geysirkilder, Hverer og Laug, hvorunder 

 ogsaa den tidt besögte og beskrevne Store Geysir horer, 

 ligger ved Foden af det henved 150' over Alluviallandets svagt 

 bölgede sumpige Strækninger opragende Laugarfjall. Leinings- 

 forholdene ere ingenlunde oplysende. Laugarfjall synes om- 

 leiet af lutter yngre opsvömmede löse Tuffe, hvortil selv de 

 under Geysirkonussen komme til at regnes. Klyveligheden i 

 Klingsteenlavaen gaaer i flere Retninger, ofte verlikall. Paa 

 Nordenden af Laugarfjall Gang indsk. 85*^ N. 3,3. 



Store Geysirs Konus er opförl af Kiselinkruslalioner, er 

 oventil afstumpet og indeslulter et stort Iragtformigt Bassin, 

 i hvis Bund det dybt nedgaaende Rörs Munding sees med dy- 

 bere Farve under den i de rolige Mellomtider stille dampende 

 Vandflades dybgrönne Speil. Ved Foden af Konussen paa den 

 nordvestlige Side er en halvanden Favn dyb Kluft, hvis Bund 

 er besat med FumaroUer, og hvis Vægge opslutte Kiselkrus- 

 ternes og de underliggende decomponerede Tuffes Lag. De 

 nyeste Concrelioner ere smudsig graae, smaakornige eller 

 huskede, derunder stribede graae, melkehvide og guulhvide 



Ï) Annnlcn d. Cl», n. d. Pharm. I.XI & LXII. 



Cfr. Annales de Clioniic et de rhysicjue XIX, 01)srrv:Uions sur les 

 {jeysirs, pnr Doscloi/.caiix , saml Pof^jjendorfls Annalen I-XXIX, J. 

 Milliers Geysirapiiaral. 



