Bidrag til Islands geog-nostiske Fremstilling. 33 



efter i 8— 15' mg. Bænke; överst ligge Traplavaer med iifyldte 

 Cellerum. Henimod NorÔtunga Heldningen 10° Ö. 9, Wak- 

 kemandelsleen med hvid Straal- og Traadzeolith. I Grjôthàls 

 paa Veien til DyrastaÔir Do., paa Veien tilDesey cellelskifrige 

 og jævnt opblærede Traplavaer. 



I Fremstillingen af Forholdene om Baula maa jeg hen- 

 vise til den lille Kartskizze; Hovedpunkterne efter Gunlaugs- 

 sons Kart, 3 Gange forstorret Maalestok, forresten croqueret 

 efter Peilinger. Bunden af NorÔrâs Dal naaer til henimod 

 250' CDyi*astaÔir 2920, Grjôthàls vel 800', Baulas Basisplateau 

 omtrent 1000' Cunder Foden S. for Pyramiden 11250, det 

 samme Middel for Plateauerne N. og NV. om det rundtom 

 afskaarne Baulaplateau, Geldingafell omtr. 1400', Lilli Baula 

 2496', dermed i omtrentligt Niveau Såta og Vikrafell, Trap- 

 kjæden mellem Baula og Litli Baula 2100', Baula 2900'. 

 Trachytbildningerne ere angivne ved punkterede Linier, Bæn- 

 kenes Heldning ved en i Heldningsrelningen pegende Piil. 



Paa det lille af mörklfarvede Traplag opförte Plateau, der 

 rundt om er adskilt fra de tilslödende ved snævre Daldyb, 

 ligesom det selv er gjennemskaarel hist og her af snævre 

 Slukter med lodrette Yægge, rager Baulas Pyramide iveiret; 

 de hvidlige eller gulröde trachytiske Stene afstikke stærkt 

 mod Omgivelserne. Mod NO. stöde til Pyramiden de lavere 

 Trapmure, der indentil omgive en næsten sluttet Kjedel, hvori 

 deji ligeledes trachytiske Stok Lille Baula halv frit rager op. 

 Baulas Pyramideform skriver sig mere fra Nedrasninger ovenfra 

 end fra en oprindelig Tildannelse. Under Toppen ialfald paa 

 Sydsiden hænge Söilerne udover O: de indskyde stærkt indad 

 mod Fjeldet, have saaledes let for at styrte; de tre Fjerde- 

 parter af Höiden skjules ogsaa overalt af opstablede Söile- 

 stykker. 



Baulas Bjergarter — ligesom de lignende trachytiske paa 



C 



