Bidrag til Islands geognostiske Fremstilling. 49 



staller; Chabazitdruser fylde Rum, der synligt ere efter 

 Anorthit. Ogsaa Trapmandelsteen med skjöii stribet Calcedon 

 i store Huleriim. Derover ved a) svagt udadheldende blæret 

 eller fladcellet Traplava, Overfladen iioget knudret. Överst 

 paa Armen b) lys fladcellet, til Skiver kly velig Traplava, 

 der, ligesom overhovedet Traplavaen, ligner Varieteter af 

 Heklas moderne Lavaer. Denne Lava (i Profilet betegnet 

 med 1)) snoer sig omkring Trakten, indsk. ved c) 80° Ö. 

 9;2, ved d) V. 8,6 o. s. v. Paa Armen b) ligger den deri- 

 mod horizontal. Med Traplavaen dreier sig et eller flere ud- 

 mærkede Obsidianbaand 3), samt, mere forvirret, röd Slakke- 

 breceie 4). Længer östligt, og nede i Trakten Dolerittrap 

 2), fiincellet, med anlöbne Skjæl og tydelig Feldspath. 



Paa Höiden af Tindastol Celler her egentlig Eilifsfjall) 

 indtager den samme Dolerittrap, der ligner Reykjaviks fiin- 

 cellede, det smalle Plateau. Overfladen er paa samme Maade 

 som omkring Reykjavik sondersprængt. I flere Punkter syd- 

 ligt for del beskrevne, hvorhen Traplavaen 1) kan forfölges 

 som en Ström — dog uden de moderne Lavaers Slakkeover- 

 flade — langs med Vestsiden af Fjeldryggen, optræde rode 

 og sorte Slakker samt Obsidian, sort, baandstribet eller over- 

 gaaende til Traplavaen som mörk, noget fedtglindsende Steen 

 med fladmusligt Brud, hvor glasagtig Feldspath sjelden er 

 udskilt. Af lignende halvkredsformige dybe Indsnit sees flere 

 paa begge Sider af Fjeldets flade og smalle Ryg. Det be- 

 skrevne er det for Undersögelscr bekvemmeste; de steile 

 Sider ere ingenlunde altid tilgjængelige. 



Paa Veien sydligt omkring Tindastol passeres henimod 

 SkarÔ paa en fodbred Sti langs den steile Heldning grove 

 Tufbreccier, hvor fra haardt, kornigt og rustbrunt Bindemid- 

 del sorte, poröse, undertiden bombelignende Brokker staae 

 ud som Knuder ligesom Tilfældet i Selsundsfjall ved Hekla. 



vn. 1 D 



