Bidrag til Islands geogiiostiske Fremstilling. 17 



Af de betegnede Lavaer udmærke sig 7) under Næfrholt 

 og derfra langt udover Sletten som porphyrilisk ved hyppig 

 Anorlhit og med Olivinkorn, lig TlijörsarhoUs Lava. De 

 ovrige ere hinanden for Oiet meget ligo; fra hver af dem 

 kunne utallige Varieteter samles, fra tælte til skumagtig op- 

 blærede. Lavaen 1) fra 1845 er under Slakkeskorpen meest 

 læt med fladtrykte parallclliggende Celler, ' udslrakte efter 

 Strömdirektionen, hvorved, naar de ere meget fine, den sæd- 

 vanlige Klyvelighed opslaaer. De parallele Cellers Linier 

 krydses undertiden af andre, der angive partielle Gasudvik- 

 linger CProfil Fi«^. 4). Det maa bemærkes med Hensyn til 

 de Struklurforhold, som mange af de i disse Optegnelser 

 nævnte Klingsteenslavaer, klingende Trap o. d. vise, at Lineær- 

 strukturen eller Slribningen i de moderne Lavaer ingenlunde 

 fra de forskjellige Sleder i samtnc Ström er parallel med 

 sig selv eller med Strömmens midlere Slrög og Heldning, 

 r Lavaen fra 1845 er den ofte steilt indskydende i opsprin- 

 gende længere Partier, der ligge opvæltede som efter Ploug 

 og ere afdeelte i flere Bænke. — Feldspalh (OligoklasO er 

 meget sjelden som udskilte tydeligere Krystaller, hyppigere 

 som for Oiet forsvindende Naale; de flade Cellerum skimre 

 hist og her indentil af meget fine smudsiggrönne Augitspidser. 

 Paa flere Steder - lige V. for 6 — var endnu. Juni 1850, 

 efter 5 Aar Gasudviklingen ikke ophört, og Salmiak afsattes 

 omkring Fumarolaabningerne, hvori Thermometret steg over 

 80° R. — Lavaen 2) ved Selsund opviser meget tætte og 

 mörke Varieteter uden Spor af Celler. Lavaen 3) fra RauÔ- 

 öldur har lignende og andre ved svag Glands og fladmusligt 

 Brud obsidianarlede. En tæl klyvelig rödviolet Varietet herfra 



Cfr. Gentil Annalen d. Ch. u. Pharm. LXVI og Ranimelsberg IVtcs 

 Supplm. 



vn. 1. B 



