Bidrag- til Islands g-eog-nostiske Fremstilling. 11 



den klyvelige klingende Traplava, eller Klingsteenlava, som 

 man kunde kalde den; graablaa til smudsig violet stribet Grund- 

 masse med hyppige Feldspalhnaale og Olivin. Andre nævne 

 her Trachyt. Islands m^e trachytlignende Bildninger, der 

 udmærke sig ved lyse Farver, skarpe Farver, ofte ved Söi- 

 lestruktur, har aldrig Olivin — denne, det maa mærkes, i 

 Forhold til Trachytporphyrens Sammensæl.ning let oplöselige 

 Bestanddeel i frisk Trap. — Bjarnarfell som Fjeldene ved 

 Laugarvatn. — Anordning af Alluvier i et Bækkcleie mellem 

 Tungufljot og Hvila: överst Torv, saa fiin sort augitisk Sand, 

 derpaa grovere, saa lös guulbrun Palagonittuf, nederst rode 

 og blaasorte decomponerede Tuffe, halve Leerbildninger. 



Hyppige ere gangagtige Linier efter den herskende Spalle- 

 retning, hvorefter enkelte Partier have sænket siy-, andre ere 

 opskudte. Saaledes ved Klopsvatn nær Hvitå i h. 3,6. Af- 

 sondringen i vertikale Söiler adskiller oftest strax disse Linier 

 fra Gangliniernes i horizontale. Her vexler derhos Traplavaen 

 med vulkansk Conglomérat og Breccie; Bindemiddelet aske- 

 agtigt, Brokkerne meget blærede, i Dagen sönderfaldende. 

 Omkring Hruni er det samme Conglomérat hyppigere, derhos 

 finere Tuffe og Klingsteenlavaer. De sidste tilhöre meest de 

 lavere Partier, saaledes ved Solheimr omkring Laxå nederst 

 stribede, tætte eller blærede Traplavaer og derover brune 

 Palagonittuffe. Fjeldene naae her 800' over Aaen, eller i 

 det Hele 1200', og danne en Gruppe for sig ligesom de 

 lignende omsprcdte Taffelpartier, Miôfellsfjall, Vorôufell o. fl. 

 Der er forresten ingen anden Regel i Anordningen, ingen 

 regelret Vexling. Waltershausen anförerO fra Egnen ved 

 Hruni gulhvid skifrig eller hvid tæt Trachyt i stokformige Masser, 

 gjennemsatte af Trapgange. Ströget N. 42. 0. og N. 65 V. 



Göttinger Studien 1847. 379 og 416. 



^^^^reas Jj:oI^ 



Oi^î'ttsen 



