90 David Forbes. 



Vi have saaledes bragt alie disse Mineraler ind under oven- 

 nævnte tre Formler, hvilket tilsyneladcnde er simplere, end 

 om vi som forhen, uanseet deres store Lighed i physiske Egen- 

 skaber, maatte give ethvert Mineral en egen og særskildt 

 Formel, og alle disse Formler i den Grad indbyrdes afvigende, 

 at vi umulig kunde ansce dem sideordnede i nogen chemisk 

 Række; hvorimod man ved at anläge ovenudviklede Synsmaade 

 paa engang har en systematisk Klassificalion, og en Forkla- 

 ring af de afvigende Resultater af de forskjellige Chemikeres 

 Analyser. Det maa imidlertid overlades til andre Chemikere 

 og Mineraloger at afgjore dette, og nöiere at undersöge Rig- 

 tigheden af den af mig fremsatte Hypothese. 



II. 



Kobberkiis. Det analyserede Mineral var tilsyneladende 

 frit for Bjergart eller fremmede Tilblandninger; Metalglands; 

 smuk guul Farve, der ikke lellelig forandrede sig; Strogen 

 grönliggraae; gav pulveriseret et mörkegrönt Pulver. Haard- 

 hed omtrent 3.5, og i\cn specifike Vægt ved 60° Fahr 

 (12MReaum.) fandtes 4.185. - 



Analysen udförtes omtrent pna samme Maade, som i det 

 ovenfor beskrevne Tilfælde, alene med den Forskjel, at Mi- 

 neralet oplösles ved at behandle det med Saltpelersyre og 

 chlorsuur Kali, indtil Svovlen udskildles med en klar guul 

 Farve. 



En særskildt Deel afMineralet anvendtes til at bestemme 

 Baserne; de anvendte og fundne Qvantiteter vare folgende: 

 Mineral anvendt for at 

 bestemme Svovlmængden 12. 39 grains 

 Erholdt fri Svovl 1. 11 



svovlsuur Baryt 22. 43 

 . ' - Kiseljord 0. 04 



