Bidrag" til Bcdömmelson af Ertsforckomsteii. 109 



fremforte Facta. Hr. Böbert fremsætler — vel som en Lior- 

 nelse for saa at sige — den Formening, at Fahlbaand ere 

 Leiesteder, livor Melalinassen har været utilstrækkelig for- 

 haanden til at udfylde Lagene, de ere saa at sige ufuldendlc 

 eller ufuldstændige Leiesteder. Denne Idee var brugbar, hvis 

 den ei var saa dunkel og omfaltede for megeL Först er at 

 bemærke at saadanne ufuldsfændige Leiesteder -ere forskjel- 

 lige. Leiestedet kan nendig 1) være fuldstændigt nok med 

 Hensyn til en Modersteen og dog ufuldstændigt som Ertsned- 

 lag f. Ex. i Thellemarken, hvor Qvartsen danner mere eller 

 mindre luldslæ^ndige Leier, medens Ertsen, Kobbererlsen, kun 

 findes indsprængt hist og her og fordeelt i större eller 

 mindre Masser i samme, 2) disconlinuerligt uden Modersteen; 

 t. Ex. Kalkbollerne i Leerskiferen om Christiania, og 3) uden 

 egentlig Modersteen i den Grad discontinuerligt, at Erlsmas- 

 scrnc i yderst smaae Parlier fmdes hyppigen indsprængte og 

 udgjöre saa at sige en væsenllig og jevnt fordeelt Besland- 

 deel af Bergarten. Kun dette sidste Tilfælde ville Kongsber- 

 geren betegne som Fahlbaand. At der imellem fuldslændige 

 Leier, uden særegen fra Bergarten i Almindelighed forskjellig 

 Modersteen, og disse sid.ste under No. 3 omtalte Leier niaae 

 findcs hyppige Overgange, og al Grændsen lör hver Classe 

 næsten bliver en Umulighed at fastsætte, er let wok at indsee, 

 men vist er det, at Fahlbaands Begrebet, saadan som det nu 

 eengang existerer paa Kongsberg, forudsætlcr den störst mu- 

 lige Discontiiuiitet. For blotte Öine synlige Ertspartier eller 

 af en almindelig Erts Störreise benævnes her ofte, og ansees 

 i Almindelighed som Udsondringer i Fahlbaandet. Saadanne 

 forekomme hyppige og betydelige, saa at de endog have 

 været og lildecls endnu er Gjenstand for separat Grube- 

 drift. Vi kunne exempelviis nævne: Liöteruds gamle Kob- 

 bcrværk, Kiesgruberne, Kobbervoldenc, et Sted i Nærheden 



