HO C. H. Langberg 



af Kongens Grube, Falilbaandcl fra Christians Stolls sondre 

 Mundloch til Vest lige til og forbi gamle Justils paa flere 

 Steder, Thornes KobbersKjærp paa Wignoren, Gröslied, Her- 

 tug UIdriks Kobberdyb Drift paa Underbjergel, og flere Steder. 

 Den anden Mangel ved Beskrivelsen ei ved Definitionen nemlig, 

 at den ikke bestemmer, hvilke Beslanddele i det Kongsbergske 

 Fahlbaand, der ere de væsentlige med Hensyn til dets for- 

 modL'de Indflydelse paa GangcMis Sölvindhold, er vel umulig i 

 alle Fald yderst vanskelig endog med nogenlunde Sandsyn- 

 lighed at fjærne. Paa Kongsberg ere Fahlbaands Metallerne 

 liovedsageligen: Jern, Kobber, Zink og Bly som svovelbun- 

 dne Metaller foruden en Deel mindre hyppige og mindre 

 væsentlige. Jo rigere Baandene have været paa disse Metal- 

 cr Cstærke Baand), desto hyppigere viste Sölvmasserne sig i 

 de samme oversæltende Gange i Regelen, dog er herved at 

 mærke, at, hvor Kobberkisene i nogen större Masse have con- 

 centreret sig, have Gangene været mindre sölvholdige; selve 

 Kobberet har derimod stedse været solvholdigf, saa man 

 mueligens kunne sige: Kobberet holder Selvet oplöst. Denne 

 Omstændighed ved Kobberet er visscligen in<rcn antaget Re- 

 gel; jeg maae derfor her frinisælte de Facta, jeg har Iroet 

 tyde hen paa et saadant Forhold. Som bekjendl fandles al- 

 lerede för Anlægget af Kongsbergs Solvværk Bergværksdrift 

 her i Egnen under det gamle Golnisberg. Disse Gruber vare 

 Kiesgruberne og Kobbervoldene, og blandt disse sidste især 

 Gruben Verlohrne Sohn, som den senere kaldles. Kobberet, der 

 her blev vundet, var som bekjendt slærkl sölvholdigt ; men Fund 

 af gedigent Solv omtales aldrig og dog ere disse Leiesteder, 

 som för bemærket, kun Udsondringer i selve Fahlbaandene, 

 der hyppigen oversættes af Gange og Gangklöfler. I senere 

 Tider fandles vel under Driflerne paa bemeldte Gangklöfter 

 af og til gedigent Solv, men sjeldent og sparsomt. Forhol- 



