Bidrag til Bedömmelsen af Ertsforekomslen. 111 



det ved Kiesgruben er ukjendl; men desto mærkeligere i 

 ovennævnle Henseende, og bedre Kjendt frendræder det ved 

 Verlohrne Sohn, hvilken Griibc cfler at have været indstillet 

 som Kobbergrube igjen oploges som Sölvgrube. Deels paa 

 Grund af al de fleste Lokalileler, jeg kominer til at afhandle, 

 nu ere utilgjængelige og Forholdene allsaa ei kjendte ved 

 Autopsie, deels for ei at beskyldes for at vihHedes af nyere 

 Theorier, vil jeg her og senere, hvor trættende og vidllöfligt 

 det end kan være, meddele mine Kilder ordrel. Disse Kilder 

 ere Bergamls og OberlxM'gands Befaringer. Observationerne 

 ere saaledes gjorte af Mænd, der selv noie maatle kjende 

 Forholdene, der ei skulde mistydes af den Tid ukjendte The- 

 orier, og nedskrevne som oftest paa selve Stedet. Hvor 

 barrdige og umodne end deres Raisonnements nu maae 

 forekomme os, og hvor lidet Værd de end Isave, maae dog 

 Facta være aldeles beviislige og uomtvistelige, som nedskrevne 

 collegialiter af kjendte Mænd paa Embeds Vegne. Angaaende 

 den omtalte mærkelige og uventede Forandring af Verlohrne 

 Sohns Grube berettes allsaa i Befaringen af 19de September 

 1764. „Hvad Tid denne Grubes Gang (Gang betegnede som 

 bekjendt dengang kun Leiested) er bleven blottet, vides ikke 

 tilforladeligt, men at den er en af de ældste Gruber i Sölv- 

 værkets Circumferentse, og at den for 70 til 80 Aar siden 

 har været i Drift, derom vidne adskillige gamle Efterretnin- 

 ger. Sidst er samme 1763 tagen til Sumps og belagt, hvortil 

 gav Anledning det i Berghalden fundne Gangtye, hvoriblandl 

 befandtes Stufer, i hvilke Spathgangen viste sig 2 a 5 Fingre 

 niæglig, og nogle med indsprængt Blænde- og Blyglands og 

 andre med gedigent Solv- og Glaserts. Gruben er 3 a 4 

 Lagter over nuværende Kunst eller Hovedgesænk drevet i 

 Nord og Syd efter Gangens Ca. e. Baandets) Slrygende paa 

 12 a 13 Lagters Længde mellcm Stoscrne .... I begge 



