114 C. H. Langberg 



Delle er visseligcn for faac Opgaver til at bogrunde nogen 

 Rrgel, men det viser sig dog, at Sölvudbyltet af denne Drift 

 i det Hele taget har været höist ubetydeligf. Anförselen af 

 Kobberudbringendet er so.in ovenomtalt for usikker og til- 

 fældig. 



Thornes Skjærp paa Wignoren viste ei heller noget 

 Spor til at muligens forefindende Gange der skulde fört Solv, 

 endskjöndt det er beliggende i Solvværkets bcdste Feldt og 

 ganske nær en af dets mere lonneværdige Gruber, Norske 

 Love. 



Ved Groslied forekom en oversættende Gang hvori gedi- 

 gent Solv; det blev derfor ogsaa i nogle Aar drevet for 

 Solvværkets Regning. Forholdet er der, som jeg senere skal 

 vise, noget særegent; her er det nok at gjörc opmærksom 

 paa at Kobberkiesen har været Gjenstand for separat Drift. 



Det hele Sölvudbylte i bemeldte Gang var: 

 1,770 _ „ Mf. „ Lod gedigent Solv, „ % Middelerts og 121 



Tönde Scheiderts. 



1771 — 2 M$. „ Lod gedigent Solv, 6 ^ Middelerts og 50^ 

 Tonde Scheiderts. 



1772 - „ Mf „ Lod gedigent Solv, 2 -^ Middelerts og 11 

 Tönder Scheiderts. 



1773 __ ^ Mf „ Lod gedigent Solv, „ lb Middelerts og 7 

 Tönder Scheiderts. 



Delte er saavidt mig bekjendl de eneste Steder inden 

 Solvværket, hvor begge Metaller have været Gjenstand for 

 Afbygning. Udenfor Solvværket kjendes kun faae Loca- 

 liteter, dor just ei heller lale til Fordoel for Kobberet. Hvor- 

 ledes Forholdet var ved Gültenberg kan jeg ei oplyse. 

 Efterretningerne melde kun om sölvholdigt Kobber ei om 

 gedigent Solv. Paa Stufer fra Stabbedals eller Lillcherreds 

 Kobbcrværk forekommer hyppig paastövot Solv; altsaa vel 



