Bidrag til Bedömmelsen af Ertsforekomsten. 115 



paa Erlsleieslcdet oversællende Gangklöfter; dog- vnr det höist 

 ubetydeligt og det hele Værk hyggede helydelig Zuhus den 

 korte Tid, det var i Drift. Efterretninger fra og oni Yærket 

 tale ei om Solv. Ved Vastvedt ved Tindsöens östre Bred 

 omtaler Professor Esmark, at paa lynde det derværende Kob- 

 herkiesleie oversættende Klöfter forekommer gedigent Solv, 

 men yderst uhelydeligt; nogen Drift herpaa har ei fundet 

 Sted, kun en ubetydelig Skjærpning efter Kobber. Flere Fo- 

 rekomster af denne Art kjender jeg ikke, og samtlige disse 

 tyde alle hen paa, at Kobberets Indblanding i Massen ei har 

 nogen fordeelagtig Iridflydelse paa Gangenes Sölvindhold, om 

 man end ei tor sige, at det er til Hinder for Sölvdannelsen. 

 Zink og Bly forekomme i for ringe Masser, aldrig i bety- 

 delige Samlinger, til at kunne tillægge dem nogen Betydning; 

 dog maa herved bemærkes: först angaaende Zinken, at den 

 brune Blænde, hvor den hyppig optræder i Gangene, altid 

 har været anscet som det sikreste Kjendetegn paa at man 

 havdo Solv i Vente. Dette udiiævcs saa hyppigt og til de 

 forskjelligste Tider næsten i alle Befaringer, at det kun vilde 

 være lidsspildende at citere samme. Ovenstaaende under Ver- 

 lohrne Sohn faaer være et Exempel instar omnia og heraf 

 læres kun, at Zinken indfinder sig eller paavirkes af de ydre 

 Forholde for end Sölvet, saa at dens Nærværelse viser Gan- 

 gens Evne til at frembringe ædlere Metaller. Blyet forekom- 

 mer dernæst hyppigere i nogenlunde Mængde f. Ex. i Gruben, 

 Blygangen, hvor det i samlet G:ing (!) ledsagede Ertsgangen, 

 og her viste det sig, som og andetsteds, indifferent i om- 

 handlede Henseende saavidt kan erfares. I Baandene er det 

 neppe forekommet saa concentreret, at man deraf har kun- 

 net spore nogen Indflydelse. Det bliver fölgelig Jernet eller 

 rettere (Svovljernet paa Kongsberg), der fortjener al Op- 

 niærksomhed. Til dette Resultat komme vi saaledes vistnok 



