Bidrag- til Bedömmclsen af Ertsforekomslon. 119 



saa vidt jeg har kunnet erfare. Disse Klofler lillægge Berg- 

 niændene her, og flere Steder her til Lands, en stor Indvirkniiig 

 paa Ertsforckomsten og de erholde i denne Henseende nogen 

 Lighcd med de fra Fahlun, Sahla og flere Steder i Sverrige 

 bekjendte Scholar, Forholde, der vistnok længe have været 

 Geologerne kjendte, men som de med en hvis Skyhed om- 

 tale og neppe nogensteds ere theorelisk behandlede, eller 

 klart fremstillede. Jeg kjender for lidet til Forholdene i Sver- 

 rige til deraf at kunne trække nogen Analogie for Fore- 

 komsten her. I Blyværket Willach tales meget om reich- 

 machende Klüfte, og der er neppe noget Bergværk, hvor saa- 

 danne Klöfter ei kjendes og tillægges Indflydelse paa Erts- 

 forekomsten. Factum er imidlertid i Almindelighed af Vigtighed 

 at komme paa det Rene med, om end Theorien ikke kan 

 forklare Sammenhængen, og for Kongsberg er det, som vi 

 senere skulle sec, af end större Vigtighed end muligens an- 

 detsteds. Det var derfor at önske, at man bröd Tausheden 

 om disse Gjenstande og at en Mand med större Kundskaber, 

 bedre Leilighcd og Otium end jeg tor tiltroe mig og er i 

 Besiddelse af vilde gjöre det til Gjenstand for en egen Af- 

 handling og samle paa cet Sted alle hidhen hörende Erfarin- 

 ger. Jeg kan kun för jeg separat gaaer over til de Kongs- 

 bergske Forholde paapege nogle enkelte Data her fra Landet. 

 Jeg har Grund til at antage, at man ved vore Kobberværker 

 nordenfjelds, hvor en bestemt Terminologie i denne Henseende 

 synes at have dannet sig, have været meget opmærksonnne 

 paa disse Undersletter og man tilskriver dem nok i Alminde- 

 lighed den Egenskab at afskjære Ertsen. Forekomsten i Kon- 

 gens Grube paa Röraas, der dog neppe er tilfulde undersögf, 

 tyder ogsaa hen herpaa. Paa Modum ved Blaafarveværkel 

 ved jeg med Bestemthed at man paastaaer, al disse, ogsaa 

 der saakaldte undersletter, afskjære Ertsmasserne. At her ei 



