120 C. IL Lang^berg 



er TaIcMi om simple Forrykninger eller Forskyciriinger afErls- 

 lelestederne, Iroer jeg" ei at jeg behöver mere end paapege; 

 vi skulle i alle Fald senere komme tilbage hertil. Endskjönt 

 nu delte er det almindeligste Forhold, hos os idetmindsle det, 

 som oftest omtales, og hvori det synes at staae i direkte 

 Modsætning tilFahluns og Sahlas Scholar, hvilke netop anta- 

 res at skaffe Ertsen ligesom i Willach, saa mangler heller 

 ikke hos os denne Egenskab. Ved Mærager (?), paa Eger 

 (Hals Gruben) og rimelig flere Steder forekomme paa saa- 

 danne Klöfler i Leiesteder, der hovedsageligen bestaae af 

 Svovljern og Svovlkobber, gedigent Kobber paastövet Svovl- 

 metallet. Gröslied Leiested bestaai^r hovedsageligen af Jern- 

 kies, Magnetkies samt Blænde i en deels tæt dog meest 

 kornig Masse, hvori Jernkiesen hyppig udkrystalliserer i Hex- 

 aèdre medl a 2 Tommer lange Sidekanter. Disse Krystaller, 

 der saaledes maae antages at adskilte sig fra den omgivende 

 Masse ved en Kloft eller Aflösning, ere i Regelen omgivne 

 af Kobberkies, ligesom denne ogsaa samler sig ved Klöfterne 

 og Undersletterne. Af Beskrivelserne over Söndhordlehns 

 eller Christiansgaves Kobberværk synes det ogsaa som om 

 Kobberkiesen meest har holdt sig til Aflösningerne mellem 

 Bergarten og Ertsleiestedet altsaa ogsaa en Art af Scholar. 

 Dette er nu vistnok kun svage Antydninger; dog Sagen er 

 af den praktiske Bergmand noksom kjendt, saa det i og for 

 sig er mindre væsentligt her al paavisc den. Paafaldende er 

 det i alle Tilfælde, at de samme Omslændigheder tillægges 

 aldeles modsalte Virkninger, hvilket lilfulde viser, hvor man- 

 gelfulde Observalionerne ere. 



Ved Kongsberg er det i flere Henseender af Viglighed 

 al paavise disse UnderslelltM'S Virkninger. Forholdene der 

 paapege med Bestemlhed en Vexel virkning mellem Berga rlerne, 

 der^ hvad Theorie man end hylder angaaende Dannclscsmaa- 



