Bidrag- til Bedöinmelseii af Ertsforekomsten. 125 



'ö 



over Gesænket, sporet luindste Eitssluf. Om Hjonsknud 

 Skjær pet No. 6 beretter Beliiringen af 15de Juni 1783. 

 Det var dette Skjærp som fra 1764, da disse Skjærper försl 

 blottedes, en Deel Aar gav saa anseeligt Udbytte og havde 

 af Erts gjonstaaende til 1771 hele Gangen i den sondre Side 

 6 a 7 Lagler hoi, fuld af Middelerts og gedigent Solv; men 

 da Ga!i(j;en 12 a 13 Lagter ned fra Dagen naaede en saa- 

 godtsom staaende Gang, hvori endnu staaer Erts fra Dagen, 

 aflog det hvide Kiesbaand og Anbruddene ophörte, saa at i 

 de sidste 3 a 4 Lagters Afsynkning er ikke sporet Erts, end- 

 skjönt saavel med Feldtorter som med Tværslag alle Baandene 

 ere undersögte. Om No. 17 sammesteds heder det i en Be- 

 faring af 21de October 1784. Skjærpet indslilledes, da der i 

 13de Md. 1781 indtraf en stærk Zugang, saa at fra Söndags 

 Morgen til Tirsdags Middag udtoges 290 Tender Vand og 

 dog var ei lændset mere end ^ Lagter. I Gesænkets östre 

 Stos stod Skeiderts; men da det sidste Hul i Gesænket var 

 inddrevet 18 Tommer, sank Näveren med Eet een Tomme 

 dybl og kom i en jordagtig Underslet, saa Våndet strax blev 

 rödagtigt af Jorden i Sletten og Hullet gik over af Vand, 

 dog sprang det ei i Veiret og kunde ei udkaste en lös indsat 

 Træprop. Denne Befaring besluttede derfor at Skjærpet skulde 

 gjenoptages, men i den næste Befaring af 20de Februar 1787 

 heder det: i Gesænket er indkommet flere Undersletter saa 

 Skjærpet er uden Haab. Her paaberaabes ei Zugängen men 

 Slelterne, saa del er ingen Tvivl om, at man tilskrev dem 

 Aflagelsen eller Haablösheden. I Lichllochet til Ny Segen 

 Gottes No. 9, der een Tid ydede Anseeligt, indkommer som 

 bekjcndt ogsaa en Underslette. Denne linder jeg i Befarin- 

 gerne ikke omtalt, dog synes efter Produktionslisterne at 

 dömme Gruben senere at have været i Aflagende. Paa den 

 östro Side af Langen stöde vi nu paa et yderst niærkeligt 



