15() C. IL Langberg 



Underbjergets Griiber, og giver stedse Anviisning til Guid, 

 hvor det i de ædle Fæller forene sig med Gangen , siger 

 Deichman i Kjöbenhavns Vidensk. Selskabs Skrifter XI. Deel 

 pag. 97; forhen pag. 96 siger han om Guidet i Gruben Be- 

 standige Liebe. „I 3 Aar arbeidede man bestandig og af- 

 synkede ved Quaï'-sbaandct, men fandt hverken Guid eller 

 Solv i al den Tid af Aarsage, Quartsbaandet ikke mere vilde 

 forene sig med Gangen, men i dets Sted kom imellem en 

 feedaglig, blaae Leerart, som gjorde bestandigt Skillerum 

 imellem Gangen og Quartsbaandet. Videre blev observeret, 

 at Gangen ikke var fast eller frisk, men död, og alt for mild 

 og lös „(raadden Gang?)" saaledes, at en Heuer kunde ud- 

 slaae dobbelt mere her end anden Steds. Endvidere at 

 Quartsbaandet var meget mindre mægtigt, nemlig et Spoer 

 „(Spand?)" end Gangen, som var '4 Lagter mægtig. Lige- 

 ledes at Baands (baade?) Fald og Gang tråk sig mere udaf 

 end ind efter Bjergel. Endeligen at den sorte Bjergart, som 

 her har Overhaand, sjelden har gjort noget Godt, og jo mere 

 man kom Sönder efter, jo mere ligge Erlserne ikkun i smale 

 og trange Afsætninger, altsammen af liden Bergmands Haab." 

 Af denne ikke synde^'lig tydebVe Efterretning sees Exempter 

 paa flere af de ovenfor afhandlede Erfaringssætninger. Vi 

 lære o^saa, hvad desuden er almindelig kjendt, at stærk 

 Ouartsholdighed i Baandene give Anviisning til Guid i Gan- 

 gene. Om Guidets Forekomst her i Landet har jeg för i 

 Bergmanden samlet de Efterretninger man derom har, lige- 

 som ogsaa Deichmann L c. kan eflersees. 2) Det af Deich- 

 mann her anförte sorte Baand omhandler han ogsaa pag. 156, 

 naar han siger, at man „med Afsyiikning-en ei alene maa o^ive 

 Agi paa Gano-ones Fald, men tillige paa Fallarternes Dohn- 

 lægighed især de sorte Baand paa Underbjerget, som man 

 med Hovedschachtet maa föl<re. Anderledes har det sig med 



