166 C. H. Langb erg- 



sled, da seer man letteiig-, at Ertsdannelsen i Baandene og 

 Erlsenes Fordeling" sammesteds egentlig udgjör det Spörgs- 

 maal, af hvis Besvarelse det for nærværende er afhængigt, 

 om man for Driflerne paa Kongsberg kan lægge nogen be- 

 stemt og begründet Plan, eller forud nogenlunde bestemme 

 Sandsynligbeden for deres Lonneværdighed. Desværre mangle 

 vi, som för bemærket, derom næsten al Underretning. Drt 

 bliver vel ogsaa nærmest Gjenstand for en fuldstændig 

 geognostisk Undersögelse af Kongsbergs Omegn, men selv 

 en saadan mangle vi ■— et Savn der dog muligens snart tor 

 blive afhjulpet. — Snarere skulde man herom vente og söge 

 Underretninger fra Modum; men baade Drifterne sammesteds, 

 der dog föres paa Baandene, saavelsom de Beskrivelser, der 

 haves derfra, vise, at man derom og der svæver i den störste 

 Uvished og Usikkerhed. Vi vide imidlertid, at man paa Mo- 

 dum lige til de sildigste Tider — da nye Anskuelser der 

 synes at have gjort sig gjeldende uden at noget afgjörende 

 Beviis derfor endnu er præsteret — antog Ertsdannelsen for 

 superficiell og bestemte nok ogsaa der Dybet til 10 à 12 

 Lagler. En saadan superficiell Dannelse i staaende Skikter 

 er vanskelig at forstaae, men synes at være mulig, hvor en 

 yngre bedækkende Formation kan paavises at have været til- 

 stede. Hverken ved Modum eller Kongsberg mangle aldeles 

 Grunde til at antage et saadant Forhold. Paa begge Sleder 

 er Christiania Kalk- og Leerskiferformation m. m. ei langt 

 fjernet, paa begge Sleder naaer denne Formation op til be- 

 tydelige Iloidor, der langt overstige Grubelidernes. Paa 

 Kongsberg ere de for Overgangsformalionen saa karakteri- 

 stiske Gronsteens (Aphanit) og Porphyrgange (Bhombepor- 

 pjiyren) ei sjeldne; men disse Spor ere dog for utydelige til, 

 at jeg derom vover al have nogen Mening; imidlertid vare 

 i\c dog lilstræ^kkelige li!, at jeg ei vovede at modsigc Riglig- 



