Om Ertsleiestodeme paa Kongsberg-. 179 



Grube paa Koiicrudkollon vrd Draininon; herlien horer ogsaa 

 Forholdet ved Aascrud Grube i samme Egn, frcuidelcs Kram- 

 boddals Gruben o. fl. Vesuviancus For('k(iniht paa Eger, 

 muligens Jeruleierne ved Arendal, i Relation til de deui sla- 

 digen ledsagende Kalkleier, og Guldnes i TIulemarken höre 

 rimelig og herhen; dog vil jeg ei hermed have ytlret nogen 

 Formening om Dannelsesmaaden i de speeielle Tilfælde for- 

 övrigt, eller have dem henregnede til Fahlbaandsdannelser. 

 De nærmere Beskrivelser höre dog ikke hidhen. Men er 

 denne Anskuelse rigtig, da kunne vi ogsaa forklare os 

 Baandenes Nalur og store Armod, hvorfor de omgivende 

 Skikter ere fattige i Nærheden af större Erlsansamlinger, 

 kort Alf, hvad forhen er vitret om Gangenes Forhold og 

 deres Ertsindhold, maa ogsaa kunne anvendes paa Baandene, 

 og man vil af det Ovenslaaende see, at Pha^nomenerne og- 

 saa ere de samme, saavidt de ere observerede. Enhver 

 altsaa, der kjender Hornblænde.^kiferens lunefulde Optræden 

 i denne Formation, vil kunne forklare sig Ertsindholdets Af- 

 og Tiltagen i Baandene, og herved er Forholdet viist tilbage 

 til et almeent geologiskt, der ligger udcnfor denne Under- 

 sögeise. Men efter det saaledes Udviklede er Erlsforekom- 

 sten paa Baandene ei oprindelig, som forhen ytlret; selv 

 Böbert siger pag. 26 1. c: ,.0m Fahlbaand-Ertserne have 

 samtidig Oprindelse med de Steenskikter, hvori de befinde 

 sig, turde være meget tvivlsomt, hvorimod det er klart, at 

 Fahlbaand-Skikterne selv og de övrige med dem afvex- 

 lende Skikter have een og samme Alder," Det er ilde 

 at Aarsagerne til denne Tvivl ei fremsættes; men de kunne 

 vel ei være andre, end de af os ovenfor Udhævede. Det 

 nærmeste Spörgsmaal bliver altsaa, hvor skulle vi söge 

 det oprindelige Leiested, og af hvad Natur var samme? Til 

 dette Spörgsmaals Besvarelse staae vi endnu mere forladlc 



