180 C. H. Langberg 



af (liivklc Observationer end nog-ensindc forhen, dog mangler 

 ei Dala, der kunne tjene til at lede os paa rimelig Formod- 

 ning, og heraf er det vigtigste, de oftere omhandlede dunkle 

 Formodninger om en superficiel Dannelse. En saadan super- 

 ficiel Dannelse kan derimod ikke ret tænkelig have fremstaaet, 

 uden hvor der har existeret en bedækkende, fremmed For- 

 mation, og det er altsaa en saadan, man her haver at paavise. 

 Men her bliver det en Nödvendio^hed at forudskikke en local 

 Beskrivelse. Omendskjönt Kongsberg, siger Professor Haus- 

 man, omgives af betydelige Berghöider, og forsaavidt med 

 Ret fortjener Navn af en Bergstad, saa fremviser dog hverken 

 Omegnen eller Staden selv Noget, hvoraf man her skulde 

 slutte til et Bergværks Nærhed, eller som afgiver et Billede 

 til nogen af de mere bekjcndte, större Bergstæder i Tydskland. 



1 en dyb Dal, ved Bredden af en vild, stærkt faldende Ström, 

 skulde man snarere der formode en Fabrik-, end en Berg- 

 stad, thi Bergværksvirksomheden pleier at lokke dem, der 

 afgive sig dermed, paa Bergenes Höider, hvorimod Våndene 

 i Dalen byder, al de vundne Metallers Forædling fölger 

 samme. De Gruber, der have gjort Kongsberg saa berömte 

 ligge ojTsaa virkelig temmelig fjernet, 2 ja flere Mile fra 

 Staden og störstedeels höit til Fjelds. Laugenelv, der i et 

 dybt Leie fra Nord mod Syd gjennemskjærer Erlsberget 

 efter Længden, danner et smalt, pan begge Sider steilt, afsals- 

 viis opstigende Dalföre, og det er paa disse Afsatser eller 

 langs med og paa disse Berglider at Fahlbaandene vise sig. 



2 Mile Syd for Staden hæver Skrim sig og ligesom slutter 

 Dalen paa den Kant, da Lauften omtrent en halv Miil syd for 

 Kono^sberg under Foden af dette Fjeld vender sig mod Öst. 

 K()n<rsberg selv ligger 500 rhinl. Fod over Havet. De om- 

 givende Fjeldhöider have folgende Elevation: Dronningkollen i 

 Flesberg 2450 Fod, Ujohnsknuden 2900 Fod. Til disse Höider 



